5 
Do druhé skupiny náležejí některé dislokace příčné, jež svým směrem 
v některých případech značně blíží se směru severojižnímu. Jsou mladší 
než zmíněné poruchy a pohyby dle nich nastavší jsou tytéž jako u ostatních 
poruch příčných; naproti příčným poruchám obvyklého směru SZ—JV 
jsou celkem vzácné. 
Konečně známe severojižní poruchy vyskytující se zvláště v širším 
okolí příbramském. Severně od Příbramě kreslí je na přehledné geologické 
mapce příbramského okolí již Pošepný, 15 ) a nověji dokázány byly 
Kettnere m 16 ) při geologickém mapování Příbramska v počtu daleko 
hojnějším. Kromě těchto severojižních poruch příbramských vyskytují se 
tu a tam v Barrandienu ojediněle severojižní zlomy na př. u Sv. Ivana 
u Karlova Týna, severozápadně od Zdic, kde zjištěna mohutná severojižní 
porucha při důlních pracích na Hroudě, mezi Babou a Hřebeny, a jinde. 
Pokud se týče jejich stáří, je dosud nejisto, zda náleží ještě do doby vrásnění 
variského, či zda nutno je aspoň částečně již čítati k zlomům povariským. 
Podle některých z nich nastaly pohyby poklesné, a je možno, že náleží 
k onomu systému tektonických linií, jenž dislokuje vrstvy našich středo¬ 
českých mladopaleozoických pánví uhelných. Definitivní rozřešení této 
otázky nutno tu ovšem ponechati dalším výzkumům. 
* * * 
Jak bylo již výše uvedeno, zařadil K a t z e r ,,vltavský zlom“ mezi 
poruchy stáří pokřídového. Částečně přejal jeho názor Dědina, který 
ve svých studiích o morfologickém vývoji české tabule křídové klade vznik 
tohoto Katzerova systému dislokací do mladšího pleistocénu/ 7 ) 
a nazývá je poruchami vltavsko-jizerskými. 
Tektonika křídového útvaru v středních Čechách jest dosud málo 
prozkoumána, ale přes to již nyní se ukazuje, že není jednoduchá, a že 
vyskytují se tu poruchy různých směrů a odlišného stáří. Výzkum jejich 
je však zvláště v širším okolí pražském značně stižen jednak tím, že nutno 
tu bráti v úvahu nerovnosti předkřídového terénu, jež způsobují, že strati- 
graficky si odpovídající vrstvy křídové transgredují v různých výškách, 
jednak tím, že vrstvy křídové v některých oblastech podlehly úplnému 
odnosu, v jiných pak poskytují tak málo příhodných odkryvů, že nalézti 
poruchy jimi prostupující, je velice nesnadno. Přes to je zřejmo, že ani 
pro existenci pokřídového zlomu, jenž by probíhal vltavským údolím, není 
dokladů. Jižně od Prahy jest přítomnost jeho vyloučena. Jest sice zají¬ 
má vo, že přímo v pražském okolí vých a záp. od Prahy jest transgressní 
.plocha křídových vrstev na levém břehu Vltavy v údolí šáreckém a na 
15 ) Pošepný: Uber die Adinolen von Příbram i. Bohmen. Tschermaks min. 
u. petrogr. Mitth. 1888. 
16 Podle ústního sdělení. 
17 ) Dědina. Příspěvek k poznání morfologického vývoje české tabule kří¬ 
dové Rozpravy Č. Akad. XXIII č. 45. 
XXV. 
