pravém mezi Kobylisy a Prosekem v různé výši, ale vysvětlení tohoto zjevu 
není nikterak třeba hledati v přítomnosti poruchové linie pokřídového 
stáří, jež by tu probíhala vltavským údolím. Příčiny tohoto zjevu jsou 
hlavně dvě. Předně jedná se tu o primární výškový rozdíl, který existoval 
již v době tvoření se našich nej starších uloženin křídových, a který způ¬ 
soben byl nerovností předkřídového terénu, jenž na levém břehu Vltavy 
byl vyšší než na pravém. Tomu nasvědčuje i nestejná mocnost vrstev 
I. pásma v údolí šárectiém a v okolí Proseká. Sladkovodní uloženiny kří¬ 
dové nestačily k vyrovnání tohoto rozdílu, ač značně jej zmírnily, takže 
rozdíl mezi výškami mořské transgresse vrstev korycanských je značně 
menší (asi o polovinu), než rozdíl mezi transgressními výškami vrstev 
pásma I. Druhou příčinou je přítomnost celé řady pokřídových poklesů, 
podle nichž nastaly poklesy ker východnějších proti západním. Tyto zlomy 
zjištěny byly v nejnovější době jednak na levém břehu Vltavy severových. 
od Břevnova, jednak v okolí Proseká severně od Vysočan. Směr jejich není 
severojižní, nýbrž blíží se značně směru příčných poruch variského stáří 
v Barrandienu. Jest zřejmo, že ani pro pokřídový zlom vltavský není dů¬ 
vodů, čemuž zase nasvědčuje mimo zmíněné již důvody i ta okolnost, 
že v příznivém odkryvu mezi Klecánkami a Husincem výchoz jeho nebyl 
zjištěn, ač při jeho existenci v příznivém tamějším odkryvu byla by vy¬ 
loučena možnost jeho přehlédnutí. 
Jest tedy existence pokřídové poruchy směru vltavského vyloučena. 
Následkem toho jest nesprávno užívati pro pokřídové poruchy směru 
přibližně severojižního názvu zlomy vltavské. 
7j fakt uvedených v této práci vyplývá, že existenci vltavského zlomu 
stáří předkřídového nutno pokládali za vyvrácenu. 
Pokud se týče ostatních severojižních, předkřídových poruch v Bar¬ 
randienu, nelze jich spojovati v jediný systém, jak činili staří badatelé, kteří 
jej nazývali soustavou zlomů vltavských, neboť vyskytují se tu poruchy 
jak svým stářím, tak jakostí pohybů, jež se dle nich udály, naprosto roz¬ 
dílné. 
Není důvodů pro existenci tektonické linie pokřídového stáří , jež by 
probíhala údolím vltavským a mela smér přibližné severojižní a nelze tedy 
pro příště nazývali pokřídové poruchy směru severojižního, nebo tomuto značné 
sblíženého poruchami vltavskými. 
Geologický ústav 
českého vysokého učení technického v Praze. 
