4 
Antimonit z Baia Sprie v Rumunsku. 
O antimonitu z Baia Sprie (Felsóbánya) psal poprvé obšírně K r e n- 
n e r 3 ), po padesát let pak nevyšlo žádného většího pojednání o krystalech 
z tohoto naleziště, až r. 1916 opět obsáhlá práce Neffova 4 ). Nef f 
uvádí v přehledu celkem 82 tvarů: z toho pro naleziště nových, jistých 28, 
nejistých 14, pro antimonit vůbec nových, jistých 16, nejistých 10. 
Měřil jsem několik krystalů z tohoto naleziště pocházejících ze 
sbírky Vys. školy báňské v Příbrami. Náležely vesměs do Nef f o vy 
skupiny „c h u d o p 1 o c h ý c h” krystalů habitu „kopinatého" - 
a podobají se nejvíce jeho obr. čís. 2 a 3. 
Jsou poměrně velmi stálé ve svém zakončení, ale pásmo vertikální 
jeví dosti nepravidelností, zejména v tom, že bývají některá prismata 
vyvinuta jen dvěma a často i jen jednou plochou. Stále přítomny jsou 
ni (110) a b (010), skoro vždy q {ISO) a velmi často n (210). I vzácnější 
u antimonitu makropinakoid a (100) byl vyvinut na některých krystalech 
lizkými, ale dobrými plochami. Celkem zjištěny následující tvary, z nichž 
hvězdičkou * označený je nový pro Baia Sprie, dvěma hvězdičkami ** 
označený je pak nový pro antimonit: 
Zakončení jest velmi stálé a charakterisují je následující vždy přítomné 
pyramidy: základní pyramida /> (111), jež bývá často nej rozsáhlejší, téměř 
vždy ale tak dokonalá, že ji možno měřiti s největším zvětšením a poloha 
reflexů sotva kdy differuje o 2'; velmi příkrá brachypyramida blízká 
A (361) a konečně nízká brachypyramida o symbolu blízkém (234). 
Zajímavá jest příkrá brachypyramida blízká A (361), jejíž plochy 
nabývají mezi terminálními někdy i rozsahu největšího. Jest velmi často 
poněkud zaoblená, často nejednotná, skýtajíc celé světelné skvrny místo 
reflexů, a vyznačuje se zejména tím, že se posice i poměrně dobrých ploch 
téhož krystalu navzájem značně liší. N e f f uvádí takovou pyramidu 
na 60 krystalech se 222 plochami. Měřil 180 ploch a po vymýtění hodnot 
přespříliš odchylných stanovil průměr pro: 
(f 
22° 30' - 24° 30' 
Q 
79° 00' — 80° 30' 
Nemohl ji identifikovati s A (361) zejména pro velký rozdíl qp a odchylku 
z pásma [001 : 120], jemuž A náleží. Nedává jí symbolu a signuje ji ?$í. 
3 ) j. Krenner, Sitzbericht Akad. Wien, 1865, 51. 
4 ) O. N e f f, tJber Antimonit von Felsobanya, Goldschmidťs Beitr. Kryst. 
Min., Heidelberg, 1916, Bd. 1., Heft 3. 
'XXVIII. 
