2 
Ke goniometrickému měření vyproštěn byl největší krystal, asi 1*6 mm 
dlouhý, velmi hojnoplochý, zakončený jen na jednom konci vertikály. 
Na připojeném obraze, poněkud idealiso- 
vaném, ale počtem ploch a poměrnou 
jich velikostí skutečnosti odpovídajícím, 
sestrojen jest půdorys tohoto krystalu. 
Krystal byl měřen methodou dvoj- 
kruhovou a za základ výpočtů vzaty ele¬ 
menty A. Nordenskioldovy, 3 ) při- 
jaté též v Goldschmidtových 
tabulkách úhlů: 
a:b:c = 0*5482 : 1 : 0*2937, 
/J = 75° 02'. 
Na krystalu, jehož některé plochy, zejména b, c, m, *rj, z , r, i , *x, 
reflektovaly tak znamenitě, že mohlo býti použito největšího zvětšení 
signálu, zjištěno bylo následujících 18 tvarů, z nichž hvězdičkou označené 
jsou pro amfibol nové: 
c = 0 (001), b = 0 oo (010), a = oo 0 (100), ** = | oo (650), m = oo (110), 
= oo 4 (560), =oo 2 (120), č = oo 3 (130), = oo \ (270), 2 = 02(021), 
*t = + » 0 (102), w =■— 10 (TOl), t = — 20 (201), £ = + } (112), 
r == — 11 (111), ří= — 13 (T31), (> = — 15 (151), *x = - 26 (261). 
V bohatém pásmu vertikálním bylo 19 ploch, z nichž 4 hranoly 
nové. Nové prisma *e = oo (650) bylo zastoupeno dvěma úzkými, ale 
dosti dobrými plochami, jejichž posiční úhel qp byl: 
<P 
měřeno: vypočteno: 
f (650) 66° 12' 66° 11' 
66° 20' 
Je to tvar z a j i š t ě n ý, ale velmi vzácný. 
Prisma *rj = oo 2 (120) bylo vyvinuto všemi čtyřmi plochami po¬ 
měrně dosti širokými, z nichž dvě reflektovaly znamenitě: 
měřeno: 
i? (120) 43° 25' 
43° 36' 
43° 14' 
střed = 43° 30'; vypočteno = 43° 21'. 
Tvar tento jest pokládati za zcela zajištěný. 
3 ) Beskr. Fini. Min., Helsingf. 1855, 56. 
a 
XXXIV. 
