3 
a tou jest to, že vlákna vazivová a jejich snopce neprobíhají bez anastomos, 
jak to po většině vidíme na šlaše tahové, nýbrž tvoří nepravidelně komu¬ 
nikující spletě, takže vzniká podivuhodná tkáň charakteru houbovitého, 
jak ji vidíme na tab. II. obr. 8. a 9. citované publikace. V mikroskopu 
jeví se nám na příčném řezu tato tkáň jako hustá síť trámců, v nichž 
jsou uloženy buňky šlachové a mezi spletenými trámci zejí prázdné sku¬ 
liny tvaru nepravidelného. Výslovně podotýkám, že nepravidelné ony 
skuliny tvaru hvězdicového neobsahují buněk, nýbrž jsou prázdné, na¬ 
vzájem komunikují, čímž vzniká systém dutin, které se mohou při tlaku 
zúžiti, stisknouti, při uvolnění tlaku roztáhnouti. Typ šlachy houbovité 
vzniká přechodem ze šlachy paralelně uspořádané tak, že každý snopec 
podélný se rozdělí ve dva (nebo více) a že nově tak 
vzniklé snopečky se pod určitým úhlem vychýlí z pů¬ 
vodního průběhu do jiných směrů a po kratičkém průběhu 
se spojí s částí jiného snopce, s nímž na krátký průběh 
utvoří společný snopec. Ten však záhy zase se rozdělí 
a dále spojí s jinými snopci, takže vznikne šlachová tkáň 
mřížovitá, jak to znázorňuje schematický obraz v textu č. 1. 
Skutečný mikroskopický obrazec této tkáně jest zařazen 
v publikaci nahoře citované při menším zvětšení pod č. 8. 
na tabulce II. a při větším zvětšení pod č. 9. na téže tabulce. 
Tato mřížovitá tkáň není vždy stejně pregnantně 
vyznačena a také v různých ohybech různých šlach jest jí 
různé množství. Snopce šlachy tahové, které jsou celkem 
rovnoběžné, vcházejí do šlachy tlakové, která má strukturu 
mřížovitou. Spleť této houbovité tkáně jest tvořena vazivo¬ 
vými vlákny a snopci, které, opustivše svůj původní směr 
podélný, rovnoběžný s osou šlachy, dělí se na nové snopce 
a pod různými úhly se spojují a znovu opětovně dělí a spo¬ 
jují, až pak pod ohybem šlachovým zase přecházejí ve snopce 
paralelní, uložené vedle sebe v dlouhé ose šlachy (obr. 1. 
v textu). Tedy hlavní substrát okrsku tlakového v každém ohybu šlachovém 
není tkáň perifascikulární, nýbrž specifická tkáň fascikulární, která po¬ 
zbývá tam pravidelného uspořádání, jaké má ve šlaše tahové, a přeměňuje 
se v síťovitě spletenou tkáň mřížovitou. Síťovité uspořádání šlachy tlakové 
má však mnoho odsdnů neboli stupňů; kromě toho rozsah této šlachy 
v místech ohybů šlachových zasahá nestejně hluboko do těla šlachového. 
Nejnižší typ jest blízký šlaše tahové a zakládá se pouze na mírném 
propletení a spojení snopců celkem podélných, a na mírném jich vybočo¬ 
vání do směru šikmého k podélné ose šlachy. Střední typ obsahuje již 
značně spletené a vzájemně anastomusující snopce šlachové směru různého. 
Krajní, typická struktura tlaková jest tkáň šlachová mřížovitá neboli 
houbovitá, kde snopce šlachové po kratičkém průběhu vždy mění svůj 
směr i svoje spojení se snopci sousedními. Tato houbovitá šlacha, tvořená 
XXXVIII. 
1* 
