9 
Hlinitany magnesia a kalcia. 
Tyto hlinitany se pro svou nepatrnou rozpustnost ku zkoumání 
povahy roztoků nehodí, jak ukazují následující pokusy: 
Čistý (Kahlbaumův puriss.) kysličník horečnatý, vyžíhaný, byl za 
nepřístupu atmosferického kysličníku uhličitého několikráte propírán vodi- 
vostní vodou až získán roztok o specifické vodivosti (při 25° C) 
MlX 10 —4 mho. Do tohoto roztoku byl vhozen plíšek amalgamovaného 
aluminia (98%, se stopami Fe, Cu), jenž se za vývoje vodíku po několika 
hodinách rozpustil a naplnil roztok hydroxydem hlinitým. Specifická 
vodivost roztoku při tom klesla na hodnotu 0-273 X 10 —4 mho, což uka¬ 
zuje, že vytvořivší se hlinitan hořečnatý má rozpustnost ještě asi dvakrát 
menší než hydroxyd hořečnatý. 
Podobný pokus byl učiněn s kysličníkem vápenatým. Čistý Kahl¬ 
baumův preparát, vyžíhaný, byl za nepřístupu C0 2 ve vodě rozpuštěn 
a získán tak roztok vápna o specifické vodivosti 8-30 x 10~ 3 mho (při 
25° C). Po rozpuštění amalgamovaného plíšku aluminia klesla vodivost 
na 1-90 X 10 —3 mho a zůstala konstantní, když bylo přidáváno aluminia 
více. Zároveň se z roztoku vylučoval bílý lupenkovitý hlinitan vápenatý. 
Kryoskopickou methodou bylo stanoveno snížení bodu mrazu roztoku 
vápna 0-087° C, po nasycení kyselinou hlinitou se však zmenšilo na 0-028° C. 
Rozpustnost hlinitanu vápenatého vychází z těchto pokusu rovna 
třetině rozpustnosti vápna. 
Stroncium. 
Hlinitan stroncia jest již tak rozpustný, že lze podrobněji zkoumati 
jeho roztoky kryoskopickou methodou. Velikost snížení bodu mrazu 
ukazuje totiž počet iontů v roztoku a proto při neutralisaci hydroxylových 
iontů tvořením se dvoj- či trojsytných aniontů musil by se úbytek čá¬ 
steček projeviti zmenšením snížení bodu mrazu. 1 ) 
Roztoky byly připraveny a chovány za nepřístupu C0 2 v nádobkách 
toliko zábrusy opatřených. Použito bylo Kahlbaumova pro anal. SrO. 
Bylo nalezeno: 
v 0-057 norm. roztoku Sr(OH) 2 
počet gram-atomů AI 
rozpuštěných v litru: 
snížení 
bodu mrazu: 
0 
0-005 
0-011 
0-050 
0-056 
0-159° C 
0-170 
0-175 
0-172 
0-176 
0 Noy es a Whitney: Zeitsch. phys. Chem. 15 p. 693 (1894). 
XXX. 
