ROČNÍK XXX. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 42. 
Geologické poměry naftového území 
u Papradna na Slovensku. 
Podává 
Quido Záruba v Praze. 
(S 1 profilem v tekstu.) 
(Předloženo dne 4. listopadu 1921.) 
Naftový výskyt u Papradna (župa trenčanská) je znám již delší 
dobu, ale v literatuře není dosud popsán, jen v práci Posewitzově, 
Petroleum und Asfalt in Ungarn, z roku 1906, je Papradno uvedeno jako 
výskyt naftových stop a v Ungar. Montanindustrie und Handelszeitung 
(Budapest 1899) je o Papradnu zmínka pravděpodobně od R. Zub er a. 
Účastně se s dr. Kodymem geologických výzkumů prof. 
Kettnera pro stát. geologický ústav ve flyši moravskoslovenských 
Karpat, věnoval jsem pozornost geologickým poměrům naftového terénu 
u Papradna a výsledky své práce zde uveřejňuji. 
Pramen nafty znám jest již podle našich zpráv v 60. letech minulého 
století. V roce 1897 bylo místo prohlédnuto a posouzeno C. M. Paulem 
a R. Zuberem. Oba geologové, jichž dobrozdání dostala se nám do 
rukou laskavostí p. dr. H. Druckera v Trenč. Teplicích, doporučují 
pokusné vrtání a pokládají terain za nikoliv nepříznivý. Prof. R. Zub e- 
rovi připomíná papradenská nafta haličskou naftu od Krygu a Ro¬ 
by lanky. 
Nafta vytéká v údolí potoka Medvedje asi 4 km severně od obce 
Papradna a jeví se jako přirozený pramen nafty z břidličnatých a pískovco¬ 
vých vrstev na hladině potoka. Nedaleko tohoto výtoku konal dr. D ru c k e r 
z Trenčína kutací pokusy v r. 1898, domnívaje se, že tyto břidlice jsou 
olejonosné. Avšak všechny jeho kutací práce, celkem primitivní (pokus¬ 
nými šachticemi) byly bezvýsledný. 
V poslední době jeví se o papradenský výskyt nafty značný zájem. 
Při naší první návštěvě tohoto území na jaře 1921 byla zde již založena 
mělká ruční vrtba, kterou podnikl Státní pozemkový úřad a Moravská 
agrární a průmyslová banka garniturou vypůjčenou ze státních Gbelských 
dolů. Vrtba byla umístěna nikoliv v místě přirozeného výtoku nafty, 
Rozpravy: Ro5. XXX. Tř. II. Cis. 42. 
XT.II. 
1 
