nýbrž na jižním okraji obce Papradna, tedy na místě vzdáleném asi 4 y 2 km 
jižně od místa výtoku a dosáhla hloubky as 80 m. Nafta zjištěna nebyla, 
za to často se objevily stopy plynů. Informace poskytl nám tehdy pan stav. 
V o s á h 1 o ve Vdžském Podhradí, který zde práce vedl a konal přípravy 
k založení hlubinné vrtby. Při druhé naší návštěvě v srpnu t. r. byly 
již veškeré vrtací i přípravné práce z neznámých mi důvodů úplně 
zastaveny. 
Naftový terén u Papradna a Medvedje náleží pásmu karpatského 
flyše a lze tu rozeznati jeho tři stupně. Nej starší horizont v této kra¬ 
jině jest istebský pískovec (též javornický či jamnenský jmenovaný). 
Náleží svrchní křídě (senonu) a vystupuje severně od Papradna ve třech 
pruzích na Malinovské, Velkém Jastrebí a Kikule. 
Dále jsou tu zastoupeny vrstvy eocenu a spodního oligocenu, equi- 
valentní t. zv. hieroglyfovým vrstvám, které značně převládají v okolí 
Papradna a nej mladší je magurský pískovec , který tvoří vrcholy horského 
pásma sev. od Papradna a ostrý hřbet Bukovinu jižně od Papradna 
Istebské pískovce mají stejné znaky jako v jiných oblastech flyšo- 
vých, totiž snadnou rozpadavost, která se projevuje mocně vyvinutou 
ssutí, pak polohami hrubozrnnými až slepencovitými a přítomností glauko- 
nitických zrnek, jak parno zejména na Kikule. 
Pokud se týče podloží istebských pískovců, nepodařilo se nám ani 
v této krajině zjistit i odlišně vyvinutého souvrství, které by snad od¬ 
povídalo inocerarhovým slínům polských geologů. Z poznatků získaných 
v údolí Popradenského potoka a v okolí Puchová lze míti za to, že v podloží 
istebských pískovců místy vyskytují se hrubozrnné slepence, jichž hlavní 
částí jsou valouny jurských vápenců. Tyto slepence, které vystupují 
zřetelně na př. na Žeravici u Stupného naznačují pravděpodobně transgresi 
moře svrchního útvaru křídového přes jurské útesy. Lze míti za to, že 
istebské pískovce (senon) v této oblasti spočívají přímo na starším pod¬ 
kladě snad na spodní křídě a juře. Není tedy odůvodněno předpokládati 
zde vrstvy inoceramové či ropiankové známé z haličských oblastí naftových. 
V okolí Popradna nejsou vyvinuty v nadloží istebských pískovců 
pestré jíly, které byly seznány jako zcela lokální poloha na př. u Turzovky, 
Na Bařine při Horní Bečvě a j. Horniny upomínající na pestré jíly jedině 
bylo možno zjistiti na severním svahu Malinovské asi 6 km severně od 
Popradna. 
Převládající horninou v okolí Popradna jsou jílovité, tence břidlič- 
naté vrstvy s množstvím pískovcových vložek, equivalentní hieroglyfovým 
vrstvám. Tyto pískovcové vložky vyskytují se zde častěji a jsou mocnější 
než v jiných oblastech hieroglyfových vrstev, ale za to mají na vrstevních 
plochách daleko méně nepravidelných vyvýšenin a hrbolků t. zv. fukoidů 
či hieroglyfů. Vyznačují se však jiným znakem pro hieroglyfové vrstvy 
typickým, totiž křivé lupenitým rozpadem některých pískovcových lavic 
(„krummschalige Sandsteine"). 
XLII. 
