4 
Až teprve na Bukovině vystupují pískovce magurské zase v dokonalé 
synklinále. 
Tektonická povaha krajiny je patrna z přiloženého profilu, který 
je veden hřbetem Malinovské, dále po příčném hřbetě táhnoucím se rovno¬ 
běžně s Medvedským potokem, poněkud východněji od naftového výskytu, 
a přes Javorinku, Zelenoveč, Holý vršek . Až potud jde profil kolmo ke 
směru vrstev, dále však se profilová čára lomí, jdouc šikmo ke směru 
vrstev {h 2), a to proto, aby v profilu byla vyznačena tež poloha nového 
vrtu u Papradna. Tímto stočením profilové čáry je vysvětlitelná i zdánlivá 
větší mocnost hieroglyfových vrstev v těchto místech. 
Vystupování nafty v údolí Medvedje je vázáno na spodní polohy 
hieroglyfových vrstev, tedy asi na vrstvy eocénové. podobně jako jest tomu 
v Turzovce x ) a u Bohuslavic, 2 ) kde je výskyt také nesporně v nadloží isteb- 
ských pískovců. Lze vůbec na základě dosavadních zkušeností míti za to, 
že naftová ložiska moravskoslovenských Karpat vázána jsou na vrstvy 
eocenní. 
V sousedství naftových výtoků v údolí Medvedje (byly zjištěny 
dva vedle sebe) lze pozorovati lokální vrásnění vrstev v drobné anti- 
a synklinály. Celkem lze stanovití v údolí potoka Medvedje za sebou čtyři 
drobné antiklinály. Výtok nafty je v jižním křídle první antiklinály od 
nej jižnějšího pruhu istebských pískovců. 
Sledujeme-li směr vrstev a vrásových poruch, náleží mělká nová 
vrtba u obce Papradna do pokračování výskytu naftového u Bohuslavic , 
kdežto přirozený pramen naftový v údolí potoka Medvedje směřuje mezi 
Lideóko a Horní Lideč , kde dosud nafta zjištěna nebyla. 
Pokud se týče umístění nové vrtby, je patrno z našeho profilu, že 
byla založena daleko od osy hlavní popradenské antiklinály, blíže lokální 
synklinály, která je vyvinuta severně od hřbetu Bukoviny. 
Účel této vrtby je mi záhadný. Založení ruční vrtby nebylo zde 
na místě, protože ruční vrtání má význam jen tam, kde jde o zjištění 
určitého vůdčího horizontu nebo kde je naděje, že naftový horizont je 
blízko povrchu. Na základě našeho profilu lze však ložisko naftové 
očekávati v hloubce daleko větší, než kam ruční vrtbou lze proniknouti 
a hieroglyfové vrstvy při své jednotvárnosti neposkytují horizontu, 
kterého by bylo možno stratigraficky oceniti. 
Podle dosud známých výskytů naftových a vzhledem k málo příz¬ 
nivým poměrům tektonickým nedává okolí Popradna velkých nadějí, že 
tu budou objevena vydatnější ložiska naftová. Jsouť vrstvy příliš příkře 
postaveny a porušeny četnými dislokacemi a nikde se nevyskytuje, kromě 
uvedené u obce Popradna, zřetelná antiklinála, která by poskytovala 
příznivé podmínky pro založení vrtby. Avšak ani hlavní široká antiklinála 
x ) R. K e 11 n e r: Hornický a Hutnický věstník 1921. 
2 ) R. Kettner: Hornický a Hutnický věstník 1920. 
E. Schnabel: Zprávy veřejné služby technické, 1921. 
XLII. 
