ROČNÍK XXX. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 43. 
O transgresích a regresích spodnosilurského 
moře v Čechách. 
(Příspěvek k paleogeografii Barrandienu.) 
Podává 
Dr. Radim Kettner v Praze. 
(S vyobrazením v textu.) 
(Předloženo dne 4. listopadu 1921.) 
Transgresivní povaha českého siluru jest již dávno známa a po¬ 
střehneme ji z každé přehledné geologické mapy Barrandienu. Spočívají 
silurské vrstvy někde na kambriu, jinde ale kladou se přímo na algonkium. 
Kambrium vůbec jest vzhledem k delší ose Barrandienu rozloženo ne- 
souměrně jsouc vyvinuto hlavně v jihových. křídle, kdežto v křídle pro¬ 
tějším celkem schází, až na pruh tejřovicko-lohovický, který však leží 
mimo lozsah pozdějších vrstev Barrandienu (silurských). 
Nej novější stratigrafické výzkumy českých geologů ve spodním 
siluru a kambriu českém přinesly řadu zajímavých podrobností, z nichž 
vyplývá, že transgrese spodnosilurského moře není jednotná, nýbrž že 
jest tu vlastně transgresí několik časově oddělených a na různých místech 
Barrandienu v různém rozsahu se jevících, k nimž druží se též někde 
i zpětné pohyby moře (regrese). Tyto pohyby spodnosilurského moře vpřed 
i nazpět omezují se, pokud až dosud bylo lze konstatovati, toliko na nej¬ 
starší dvě pásma, a to na vrstvy krušnohorské (d oc) a vrstvy komárovské 
{d$). Teprve od doby vzniku vrstev osecko-kváňských {dy) až do konce 
spodního siluru lze konstatovati nerušený vývoj v sedimentační pánvi, 
jejíž rozsah positivními neb negativními pohyby hladiny mořské se již 
podstatně asi neměnil. 
Dnes jest nesporno, že mezi sedimenty českého kambria a uloženi- 
nami spodnosilurskými jest časový hiát vyznačený suchozemskou periodou 
svrchnokambrickou, která byla asi zahájena po uložení vrstev březohor- 
ských (c y) v oblasti brdské a slepenců vosnických (c (T 3 ) v oblasti skrejsko- 
Rozpravy: Roft. XXX. Tř. II. Cis. 43. 
XLIII. 
1 
