2 
tejřovické x ) mohutným povrchovým vulkanismem a posléze byla dokončena 
velikou denudací * 2 ) jíž velká část právě vzniklých příkrovů porfyritových 
a porfyrových padla za oběť. 
Rozsah kambrických uloženin před početím sedimentace vrstev 
silurských byl zcela jiný, než jaký zaujaly vrstvy silurské. V Barrandienu 
jsou, jak známo, dvě oblasti kambrických uloženin: veliká oblast brdská 
(příbramsko-jinecká), zabírající jv křídlo Barrandienu, a daleko menší 
oblast skrejsko-tejřovickd , vystupující mimo obvod silurských vrstev 
v sz křídle Barrandienu. Jinak v sz křídle Barrandienu v podloží siluru 
kambria nikde není. Obě oblasti kambrické liší se faciálně dosti značně. 
Jest otázka: souvisely spolu před transgresemi silurskými, či vznikly 
v pánvích samostatných, spolu nespojených? Novější výzkum ukazuje, 
že facie skrejsko-tejřovickd vznikla asi v zálivu souvisejícím s ostatní oblastí 
kambrickou , čemuž nasvědčují jisté shody v lithologickém vývoji některých 
vrstev a nálezy ostrůvků kambrických dříve neznámých. Ostrůvky kam¬ 
brické u Plískova a Chotétína, o nichž pojednal V. Smetan a, 3 ) a nález 
kambria u Medového Újezda 4 ) naznačují nám spojení oblasti skrejsko- 
tejřovické s hlavní oblastí brdskou. Z kambrických uloženin skrejsko- 
tejřovických jistě daleko největší část jest skryta v podloží příkrovů 
porfyritových křivoklátskorokycanského pásma. Kambrium chotetínské 
a plískovské ležící mezi hlavní oblastí kambria brdského a oblastí skrejsko- 
tejřovickou shoduje se s touto petrografickým vývojem svých vrstev 
spodních (křemitých slepenců a drob), na kambrium brdské však po¬ 
ukazuje vývojem břidlic, čítaných k břidlicím paradoxidovým, které jsou 
úplně shodné s paradoxidovými břidlicemi 5 ) odkrytými v profilu u Medo¬ 
vého Újezda. Není vyloučeno, že ještě dnes existuje spojení mezi oběma 
kambrickými oblastmi, a to v podloží vrstev silurských mezi Medovým 
Újezdem a Chotétínem. 
Nej staršími silurskými vrstvami v Barrandienu jsou vrstvy krušno¬ 
horské — d a. Podle paleontologického výzkumu C. Kloučkova 6 ) 
a petrografických studií autorových 7 ) dělíme je ve tři oddíly: 1. oddíl 
Srv. R. K e 11 n e r-O. K o d y m: Nová stratigrafie Barrandienu, Čas. 
Čes. Musea, 1919. 
2 ) Radim Kettner: O kambrických vyvřelinách v Barrandienu a jejich 
poměru k vrstvám krušnohorským Ddla, Rozpr. Čes. Akademie, PraKa 1916. 
3 ) Vojtěch Smetana: O kambriu u Chotětína a Plískova na Zbirožsku* 
Rozpravy Čes. Akademie 1918. 
4 ) Radim Kettner: Příspěvek k petrografii vrstev krušnohorských II. část, 
Rozpravy České Akademie 1916. 
6 ) Na loňské exkursi do Med. Újezda nalezli jsme v břidlicích v profilu na 
sev. konci obce úlomek nepochybného Paradoxida. 
6 ) Celda Klouček: Novinky z krušnohorských vrstev dl a, část II., Roz¬ 
pravy České Akademie 1917. 
7 ) Radim Kettner: Příspěvek k petrografii vrstev krušnohorských, část I. 
a II., Rozpravy České Akademie 1916. 
XLIII. 
