5 
místech drží v mezích udaných vrstvami olešskými d oc 3 . Moře d p trans- 
greduje většinou i přes rozsah největší transgrese alfové (třenických vrstev), 
takže na periferii pánve silurské namnoze spočívají vrstvy komárovské 
přímo na algonkiu nebo kambriu. 
Uložením vrstev komárovských přestává, jak se zdá, kolísání hladiny 
spodnosilurského moře v Barrandienu. Vrstvy osecko-kvánské a všecky 
ostatní vrstvy spodnosilurské vznikly v sedimentační pánvi, která svým 
rozsahem kryla se v celku s rozsahem moře v době vrstev komárovských. 
Nepozorujeme po d p více transgresí a regresí mořských, až teprve na 
konci spodního siluru (ve svrchním d £, v době odpovídající kosov kým 
křemencům) dochází k malému hiátu časovému, jenž se jeví v nedostatku 
nej spodnější svrchnosilurské zóny graptolitové (zóna s Diplograptus 
accuminatus) a v nápadně ostré hranici mezi d 'Q a e a. 9 ) 
Na mapce tuto reprodukované snažil jsem se schematicky znázor- 
niti transgrese a regrese mořské v nej spodnějším českém siluru. Jest 
přirozeno, že rozsah jednotlivých vrstev, na př. vrstev komárovských (d p) 
na mapě naznačený neodpovídá zcela původnímu rozsahu moře; toto 
musilo sahati jistě dále, ale uloženiny padly pak z části za oběť denudaci. 
Toliko snad okraj vrstev třenických neb jiných oddílů pásma d oc skrytých 
pod transgredujícím d p odpovídá v celku někdejšímu okraji spodno¬ 
silurského moře. 
Z dosavadních výzkumů a z mapy naší jest dostatečně zřejmo, 
že z území spodnosilurských jest zejména Komárovsko oblastí, kde sedi¬ 
mentace ve spodním siluru nebyla vůbec přerušena. Jest tu nepřetržitý 
vrstevní sled od nej spodnějšího d a až do d p a dále, jak patrno jest i z po¬ 
zvolných přechodů hornin a faun na rozhraní jednotlivých vrstevních 
oddílů a pásem. 
Ale již na západ od Kareza, Cheznovic &Tění směrem k Rokycanům 
a Plzenci máme ve spodním siluru poměry podstatně jiné. Po usazení 
vrstev třenických (d oj, které lze zjistiti dnes nejzáze u Sébesic, na Chlumu 
u Volduch, na Bořku u Rokycan, u Plzence a u Skořice, nastalo značné 
stažení moře krušnohorského na menší prostor. V území na západ od linie 
Zbiroh—Strosice nikde nenalezneme uloženin středního oddílu vrstev krušno¬ 
horských — milinských drob s rohovci {d a 2 ) — jelikož se tu již nikde 
neusadily. Jejich nejzápadnější výskyty jsou v okolí Olesné a Miliny. 
Za to však se potkáváme v území na západ od linie Zbiroh—Str asice 
s pozoruhodným zjevem, že moře ve svrchním d a po uložení milinských 
vrstev v krajině komárovské opětně transgreduje k západu směrem k Plzenci. 
Lze to konstatovati na Kotli u Rokycan, i u Plzence, zvláště ale v pře¬ 
krásných odkryvech v Medovém Újezdě, 10 ) z nichž jest zcela jasno, že 
9 ) Srv. Jar. Perner a Od. Kodym: O rozčlenění svrchního siluru v Čechách, 
Časopis čes. Musea 1919. 
10 ) Srv. R. Kettner: 1. c. 7., II. část, profily Medovým Újezdem. 
XLIII. 
