vrstvy olešské (d a 3 ) kladou se 'přímo na vrstvy třenické (d ocj, při čemž 
hranice mezi oběma jest naprosto ostrá, přechodů souvrství spodního 
do souvrství svrchního. Ba dokonce pozorujeme i na basi d oc 3 polohu 
slepencovou. Podle sdělení pak kol. Dra O. K o d y m a, jenž konal 
u Plzence detailní studia, transgredují vých. od Plzence vrstvy olešské i přes 
původní rozsah spodního d a. 
Transgresivnost komárovských vrstev (d$) západně od krajiny ko- 
márovské jest všude nadobyčej jasna. Na Zbirožsku u Plískova a Sebešic 
dosáhlo moře pásma d p přibližně rozsahu vrstev třenických. Ale již na 
Rokycansku, zejména u Březiny, Oseká a zvláště na Ejpovicku proniklo 
moře d p daleko za původní břeh moře z doby spodního d a (vrstev tře¬ 
nických), takže vrstvy pásma d p, převážnou většinou v podobě jemných, 
světle zelenošedých břidlic klabavských či eulomových vyvinuté, kladou 
se přímo na algonkium. 11 ) Rovněž u Plzence (sv. Blažej) lze konstatovati 
uložení břidlic eulomových přímo na algonkiu. Mezi Plzencem a Sv. Dobro¬ 
tivou drželo se asi moře pásma komárovského v rozsahu moře vrstev 
olešských (d a 3 ), nedosáhnuvši zde pravděpodobně někdejšího rozsahu 
moře vrstev třenických (d aj, jež zastihneme vyvinuty až i u Skořic. 
V jv. křídle Barrandienu mezi Sv. Dobrotivou a Mníškem zůstávalo 
moře spodnosilurské po celou dobu trvání d oc přibližně v těchže mezích, 
takže tu nepozorujeme nikde patrných zpětných neb progresivních po¬ 
hybů mořských. Za to vrstvy komárovské na dvou místech jeví zřetelné 
transgresivní povahu přestupujíce přes původní rozsah pásma d a na 
podklad kambrický. Jest to jednak na Jinecku, jednak na brdských Hřebe¬ 
nech. Na Jinecku 12 ) u Ohraženic, Křešína a Felbabky (na Ostrém), jakož 
i na záp. svahu Plešivce leží pásmo komárovské přímo na kambriu (hlavně 
na vrstvách březohorských c y), kdežto vrstvy krušnohorské zde ve 
vrstevním sledu scházejí. Podobně jest to na Hřebenech , 13 ) kde to pro¬ 
kázaly jednak pokusné práce hornické, jednak jest to zřejmo v údolí 
Moklickém u Řevnic. V jv. křídle Barrandienu mezi Sv. Dobrotivou 
a Mníškem jedině v malém úseku na Písku a Babé u Hostomic jest vy¬ 
vinuto mezi kambriem a pásmem d (3 pásmo d a. 
V sz. křídle Barrandienu mezi Zbirohem a Libečovem komplikují se 
poměry ve spodním siluru oproti křídlu jv. patrnou regresí krušnohor¬ 
ského moře na počátku středního d oc. Na nejzazších výskytech alfových 
na sz, na Velízi a Krušné Hoře jsou vyvinuty pouze vrstvy třenické (d a x ), 
ostatní části d a však scházejí. Moře krušnohorské stáhlo se po uložení 
vrstev třenických směrem k Točníku. Podobně jest tomu i u Libečova, 
kdež po uložení vrstev spodního d a následoval ústup moře směrem k jv, 
n ) Radim K e 11 n e r: Příspěvek ku stratigrafii vrstev komárovských a osecko- 
kváňských. Rozpravy České Akademie XXVI., 1917. 
12 ) Srv. R. Kettner: 1. c. 7., část II, str. 31. 
13 ) Srv. R. Kettner: 1. c. 7., část II., str. 30. 
XLIII. 
