7 
takže u Libečova, Chýňavy a j. v okolí opétne scházejí střední a svrchní 
oddíl vrstev krušnohorských , 14 ) 
Zdá se, že u Stradonic tvořilo moře krušnohorské úzký záliv, v němž 
vyvinuly se částečně i všecky tři oddíly krušnohorských vrstev, a že mezi 
Hýskovem a Hudlicemi byla v době celého d a souš, přes kterou moře d a 
nepřestoupilo. Tomu všemu nasvědčuje zvláště rozsah a uložení vrstev 
komárovských [d p). d (3 transgreduje od Točníka, Zdic a Berouna směrem 
k sz, dostupuje všude původního rozsahu vrstev třenických, a u Hudlic 
a Hýskova zaplavuje i algonkickou souš omezenou na jedné straně sou¬ 
vislým rozsahem vrstev d a, na druhé pak zálivem stradonickým. Tufy 
diabasové s rudami i mandlovce komárovského pásma leží na algonkickém 
podkladě, jak velmi snadno lze zjistiti v odkryvech u Svaté a Hudlic. 15 ) 
Tím vylíčili jsme poměr pásem d oc a d (J k sobě v jz. polovině Bar- 
randienu. V části východní zajisté rovněž lze konstatovati oscilace spodno- 
silurského moře, ale území toto z daleka neposkytuje příkladů tak názor¬ 
ných, jako část západní. Okraj silurských uloženin jest zde z části zakryt 
mladšími formacemi, zejména křídou v křídle severním, z části jest po¬ 
rušen přesmykem závistským v křídle jižním, takže nej spodnější stupně 
silurské nejsou zde přístupny. Kromě toho v území východním nejsou 
dosud pásma d a a d p tak detailně petrograficky a paleontologicky pro¬ 
zkoumána, jako na západě, takže pro úvahy paleogeografické není zde 
dosud půda tak připravena. Třeba tu vyčkati výsledků paleontologického 
bádání C. Kloučkova u Ouval a mapovacích prací O. Kodymo- 
vých a AI. Matějkových ve východním okolí pražském. 
Geologický ústav čes. vys. učení technického 
v Praze. 
14 ) Srv. Celda Klouček: Novinky z krušnohorských vrstev da, část V., 
Rozpravy Č. Akademie 1919. 
15 ) Srv. o tom K. F e i s t m a n t e 1: 1. c. 8.) a R. Kettner, 1. c. 7.), č. IL, 
str. 30. 
XLIII. 
