2 
mocné, přístupno je v okolí potoka Valchy pět nej starších pásem spodno- 
silurských: vrstvy krušnohorské d a, pásmo d p a dy, křemence drabovské d 8 
a posleze vrstvy zahořanské d s. 
Vrstvy krušnohorské d oc, pokud jsou přístupny, tvořeny jsou horni¬ 
nami valnou většinou značné rozdílnými od oněch, s nimiž setkáváme se 
na ostatních lokalitách středočeských. Nikde nejsou odkryty v úplné své 
mocnosti až do nadložních vrstev pásma následujícího, takže neznáme 
bezpečně iejich svrchního oddílu. Setkáváme se s nimi pouze na dvou 
místech. Jednak na Zabitém kopci (kota 261) vjv od Myskovic, kde otevřeny 
jsou štěrkovým lomem, a pak poblíže koty 210 západně od Popovic. 
Na Zabitém kopci odkryty jsou tyto vrstvy: 
Nej spodněji jsou basální slepence, skládající se z dokonale zakula¬ 
cených valounů buližníkových dosahujících často až 30 cm v průměru; 
řidčeji přistupují též valounky křemenné. Tmel je bud železitopísčitý 
(slepence jsou rudě zbarveny), místy křemitý. V základní této hmotě 
setmelující valouny jsou přítomna drobná zrnka buližníková i ostro- 
hranné úlomky a někdy i úlomky rozložených algonkických břidlic. 
Směrem do nadloží ubývá velkých valounů buližníkových a vyskytují 
se místo nich ostrohranné úlomky buližníkové prostřední velikosti. Tmel 
stává se více křemitým, takže následkem menšího obsahu tmelu železitého 
má hornina daleko světlejší barvu než slepenec basální. Mocnost těchto 
dvou souvrství odhaduji přibližně na 10 m. 
Následující vrstvy význačný jsou úplným nedostatkem železitého 
tmelu, a stejnou velikostí částic křemenných a buližníkových. Tmel jest 
křemitý. Jsou to křemité hrubozrnné pískovce — až slepence, tvořící lavice 
průměrně 20 cm silné. Mocnost jejich je asi 15 m. Nej vyšší polohu jejich 
tvoří as 3 m mocná poloha šedozeleného křemence. 
Nejvýše přístupné vrstvy tvořeny jsou rudohnédými slídnatými žele- 
žitými pískovci, po případě břidlicemi. 
Lokalita na Zabitém kopci byla podrobně popsána již Krejčím 
a Helmhackerem; kteří také již uvádějí, že vrstvy jsou vesměs 
překocené, následkem tektonické poruchy, takže zapadají pod buližník 
na Zabitém kopci vystupující. Údaj jejich, že vyskytují se tu rudy a 
diabasový tuf, dlužno ovšem opraviti. Spodní slepencovou polohu a kře- 
mite slepence a pískovce čítají tito autoři rovněž jako K a t z e r k vrstvám 
krušnohorskj^m, červené železite pískovce a břidlice však neprávem k pásmu 
komárovskému, neboť horniny tyto jsou shodný s krušnohoiskými vrstvami 
objevujícími se u Kobylis. Po zkušenostech v oboru pásma d a v pražském 
okolí čítal bych je k jeho svrchnímu oddělení. 
Zda i vrstvy v podloží jich vystupující náležejí ještě svrchnímu d a, 
nebo snad částečně již střednímu, nemožno rozhodnouti; rohovce typické 
pro tento horizont tu vyvinuty nejsou a naděje, že by se tu našla nějaká 
XLV. 
