4 
fauna, která by o tom rozhodla, při petrografické povaze těchto uloženin 
je pranepatrná. 
V pokračování výskytu krušnohorských vrstev na Zabitém kopci leží 
druhý jejich odkryv u koty 210 západně od Popovic. Tektonická porucha 
způsobuje, že jest tu vyvinuta pouze poloha křernitých pískovců a sle¬ 
penců. Jejich daleko větší mocnost než u Myškovic vysvětluje se menším 
přesmykem, jenž způsobuje tu jejich opakování. 
Vrstvy komárovské d (3 a oseckokváňské d y. Pokud se týče pásma 
komárovského, nikde nenašel jsem v okolí Brandýsa hornin význačných 
pro ně, na př. západně od Prahy v údolí šáreckém (diabasové tufy, man- 
dlovce a žel. rudy). V místě, kde nejspíše bylo by možno očekávati vý¬ 
chozy pásma d p, totiž v nadloží výskytu krušnohorských vrstev u Popovic , 
vystupují v polích pod korycanskými pískovci zelenavé, slídnaté, jílovité 
břidlice . 
Jest pak možný dvojí výklad. Bud jsou tu vrstvy komárovské vy¬ 
vinuty ve facii vulkanické, ale jsouce málo mocné nejsou přístupny, anebo 
nevycházejí na povrch následkem tektonické poruchy. Druhá možnost je 
ta, že pásmo d p je vyvinuto v podobě zelených a šedých jílovitých břidlic. 
Domnívám se, že druhý výklad je pravděpodobnější. Svědčí mu okolnost, 
že mocnost břidlic oseckokvánských, v případě, že zařazovali bychom k nim 
veškeré břidlice vyvinuté v podloží nejsevernějšího pruhu drabovských 
křemenců jižně u Popovic, i když musíme v nich předpokládati opakování 
vrstev následkem přesmyku zjištěného poněkud východněji u Brandýsa , 
byla by více než dvakráte vetší, než s jakou setkáváme se u pásma dy 
v pražském okolí. Druhý důvod, který činí výklad tento pravděpodobnějším, 
je vývoj pásem d (3 a d y jz od Kobylis. Na této lokalitě diabasové mandlovce, 
tufy a deskovce mají nepatrnou mocnost několika metrů, kdežto mocnost 
nadložních břidlic až k drabovským křemencům je daleko větší než obvyklá 
mocnost samotného pásma osecko-kváňského, takže je zřejmo, že část vrstev 
komárovských je tu zastoupena horninami petrograficky shodnými s dy. 
Že předpoklad o nedostatku vulkanických hornin ve vrstvách d p 
u Brandýsa není nemožností, toho nej lepším dokladem jsou i poměry 
v záp. Barrandienu, kde místy je souvrství komárovské tvoíeno břidlicemi 
klabavskými . * 3 ) Dále pro to mluví krajina v okolí Ouval, kde podle K o- 
d y m a 4 ) budovány jsou komárovské vrstvy horninami naprosto shodnými 
s břidlicemi seznanými u Brandýsa. 
Z vylíčených poměrů je zřejmo, že nelze stanovití přesné hranice 
mezi pásmem d p a břidlicemi osecko-kváňskými. Tyto liší se ovšem od břidlic 
pásma komárovského přítomností křernitých kuliček, ale ty bývají tu 
s ) R. Kettner: Příspěvek ku stratigrafii vrstev komárovských (D d t P) 
a osecko-kvaňských {D d y y). Rozpravy Č. A. 1918. 
4 ) O. Kodym: Ložisko železné rudy u Ouval vých. od Prahy. Hornické 
a hutnické listy 1921. 
XLV. 
