5 
velmi vzácné. Jinak jsou vrstvy jejich petrograficky ve spodnějších po¬ 
lohách tytéž, jako břidlice pásma d (3. Toliko v přímém podloží drabov- 
ských křemenců je rozdíl větší, neboť břidlice mají černou barvu a nejsou 
tak slídnate. 
Vrstvy d y přístupny jsou v podloží diabovských křemenců severně 
od Vinoře. Na pravé straně silnice vedoucí od vinořského cukrovaru do 
Přezletic odkryty jsou dobře v jámě, a nalezneme tu v nich dosti křemitých 
konkrecí, avšak bez zkamenělin. Další odkryvy jsou v okolí Popovic, 
hlavně na cestě z této osady k hrušovskému mlýnu. Poslední výskyt je 
v údolí potoka Valchy severně od Pražské ulice v Brandýse n. Lab., kde 
vystupují pod peruckými pískovci zelenošedé, hrubě slídnaté, jílovité 
břidlice se vzácnými křemitými konkrecemi. Nalezl jsem v nich: Ortho- 
ceras sp., Illaenus sp., Calymmene Ar ago, Orthis moesta. 
Drabovské křemence d 8 spolu s pásmem následujícím jsou nejčastěji 
přístupnými vrstvami brandýsského paleozoika. Jsou to jemnozrnné až 
celistvé křemence světlých barev, jež neliší se téměř vůbec od pásma d 8 
pražského okolí. Vystupují v lavicích 20—80 cm mocných, zřídka slabších. 
Na hranici mezi nimi a vrstvami zahořanskými objevují se mezi lavicemi 
křemencovými vrstvičky j ílovitých nazelenalých nebo šedých břidlic, 
mocné 5—15 cm, vzácně až y 2 m (jižně od Popovic), nebo vložky křemitých 
drobových břidlic šedozelených (jižně od Brandýsa). 
Jsou odkryty severně od Vinoře v údolí potoka tekoucího od Ctenic. 
Odtud až k Dřevčicům nevycházejí na povrch. Pěkné odkryvy jsou jižně 
od Popovic, kde opakují se ve třech pruzích následkem směrných přesmyků. 
Nej severnější pruh možno pak sledovati až k Hrusovu. V Brandýse n. L. 
a jižně od něho objevují se opět ve třech pruzích, jež tvoří zřejmě pokra¬ 
čování křemenců přístupných mezi Popovicemi a Dřevčicemi. Malá osamělá 
kra vystupuje kromě toho z alluvia potoka Valchy na východní straně 
Brandýsa. 
Vrstvy zahořanské dz objevují se nejprve u mlýna Podoldnky pod 
peruckými pískovci a sledují odtud pravý břeh Valchy až do Dřevčic, 
jsouce místy zakryty svahovou hlinou, jež pokrývá často údolní stráň, 
nebo ssutí z vrstev křídových. Jsou to černé, slídnaté břidlice značně 
jílovité, místy s polohami břidlic drobových, jež jeví roubíkovitý rozpad. 
Jižně od Popovic objevují se v nadloží zmíněných již tří pruhů pásma d 8 
a jeví tu v nej spodnějších polohách 30—150 cm mocných poněkud odchylný 
ráz. Jsou to jílovité břidlice světlých barev (šedavé, načervenalé) shodné 
úplně s j ílovitými vložkami mezi lavicemi drabovských křemenců. Jižně 
od Brandýsa n. L. vystupují opětně ve třech pruzích v pokračování vý¬ 
skytů popovických. 
Tektonika. 
Směr vrstev silurských je, nehledíme-li k místním úchylkám, h 4—5, 
kdežto směr algonkia h 3, čímž naznačena je zřetelně diskordance mezi 
XLV. 
