5 
Vápenec vyskytuje se v několika formách. Tvoří radiálně paprsěité 
shluky krystalů v dutinách čediče. Jádro bývá tvořeno jemnozmnou 
žlutohnědou hmotou, přechází ponenáhlu v bílé agregáty bezbarvých 
krystalů vápencových, omezených tvarem — y 2 R (0112), o velikosti 
asi 1 cm. Krystalisačním centrem shluku bývá j ako mák veliká kulička 
sferosideritu, koncentrického miskovitého slohu. Jinak tvoří výplně puklin, 
jakožto agregát bledězelených, perleťově lesklých, nepravidelně se kří¬ 
žících a zprohýbaných lístků, upomínajících spíše na hmotu prehnitu neb 
delessitu podobnou. Jindy pak drusami krystalů pokrývá stěny puklin 
a dutin horniny a i tu jeví se tendence po sestavování paprsčitých skupin. 
Vápenec tvoří dále hnědé neb nazelenalé drusy v koule sestavené, tvořené 
krystaly omezenými — y 2 R (0ll2); hnědá barva jich způsobena jest 
příměsí železa, zelená manganu. Analyticky nalezené množství MnO 
jest 1*72%. V tufech se vyskytují hlízovité shluky paprsčitého slohu, 
velikosti až pěsti, splývající v útvary velké cicváry připomínající. Šedo¬ 
zelený vápenec tento je rovněž velmi bohat manganem a znečištěn hojným 
AI i Fe. Hlízovité shluky jsou povlečeny na povrchu bílou práškovitou 
korou. Kde vyskytují se větší krystaly, jsou plochy jich pravidlem tabulko¬ 
vány hypoparalelním srůstem. 
Vápenec uzavírá neb v drusových dutinách hostí drobná zrnka, neb 
krychlové krystalky pyritu někdy kovově nabíhajícího. Ten mění se v hně¬ 
davou hmotu limonitickou, rezavě barvící okolí. Produktem jeho přemě¬ 
něny jsou též oranžové a hnědé kupky kryjící stěny některých krystalů 
vápence neb drusové dutinky a připomínající asi kastanit. 
Natrolit jest poměrně vzácný. Na stěnách brekcie čedičové s při¬ 
míšenými úlomky opukovými tvoří povlaky a vrstvy až 2 cm silné, bělostné 
barvy, hedvábitě třpytného lomu, zrnitého slohu, hustoty 2-215. Některé 
povlaky zdobeny jsou hustými, jehličkovými až vláskovitými krystalky 
tvořícími menší paprsčité shluky, Druzy natrolitu dosahují až 1 dm rozsahu, 
krystalky až 1 cm délky. Hustota krystalků jest 2-239. 
Mikroskopicky možno konstatovati augit, nefelin, olivin, magnetit, 
biotit, velmi skrovný pyrit a stopy hmoty hauynu a sodalitu. 
Augit je ponejvíce drobný, průměrné velikosti 0-5x0-1 mm a jest 
četnými přechody spojen s drobnými jedinci generace druhé. Krystaly 
více mm jsou vzácností. Jsou průřezu 6 neb 8bokého, a jen zřídka možno 
zjistiti srůst dvojčatný dle orthopinakoidu neb dle tohoto zákona vsunutou 
lamelu. Pleochroismus jest jedva patrný (ton žlutohnědý až šedohnědý), 
úhel shášení štěpných lamel 46°. Jen veliké krystaly jsou strnovány zonámě 
a kromě magnetitu neuzavírá žádných vrostlic. Augit je hlavní součástí 
horniny a tvoří až i 2 / 3 její hmoty. 
Nefelinu jest asi polovina oproti augitu, jakž obyčejně bývá tam, kde 
je pyroxen starší. Proto dosti zřídka tvoří krátké sloupečky, za to často 
XLVIII. 
