3 
přesmyk horečky , 5 ) dislokace na sz straně Vydřiduchu , 5 ) přesmyk osecko - 
voldušský 5 ) běžící údolím mezi Chlumem a Plecháčem přes samotu 
Habr k Téžkovu, dále četné drobnější směrné dislokace v křemencové 
skupině Plecháče, na Chlumu u Volduch a j. — Vedle podélných přesmyků 
existují na Rokycansku pravděpodobně též podélné poklesy, tak zejména 
v pohoří Plecháče. 
Zvláštního lázu jsou na Rokycansku dislokace příčné. Kdežto jinde 
v Barrandienu udály se podle nich většinou posuny horizontální neb zdvihy 
vedoucí ku zmenšení prostoru {„příčné přesmyky “) 6 ) a jen zřídka docházelo 
k pravým poklesům (hlavně u dislokací vysloveně po žulových), 1 ) jsou příčné 
dislokace rokycanského okolí podle mého názoru většinou pravými poklesy. 
Udály se zde tedy na dislokacích příčných hlavně pohyby radiální vedoucí 
nikoliv ke zmenšení, nýbrž ke zvětšení prostoru. Pohyby takové vznikají 
tam, kde panuje v kůře zemské tah a s ním spojené tříštění vrstev, a k těmto 
oblastem náleží v Barrandienu právě Rokycansko. Nejlépe illustrují povahu 
příčných dislokací na Rokycansku poměry ve štole Kristiánové u Klahavy, 
kdež rudní ložisko nej spodnějšího d y rozděleno jest třemi dislokacemi 
ve 4 části. 8 ) Kdežto vrstvy silurské jsou zde skloněny k jz, zapadají dislo¬ 
kace v Kristiánce k sv. Doplníme-li si podle nich obraz silurských vrstev, 
jak vypadaly před dislokováním, obdržíme rozměry užší, než-li jsou dnes 
— po dislokování. Též abnormální směr vrstev vyvinutý u siluru j. od 
Klahavy (sz-jv) a zračící se nejlépe na křemencové Čiliné bude asi pod¬ 
míněn tříštěním kůry zemské, při němž byly kry ze svého původního 
směru značně pootočeny resp. vzpříčeny. 
Předchozí řádky, v nichž v krátkosti jsem shrnul své poznatky 
o tektonice Rokycanska, bylo nutno předeslati, aby bylo správně porozu¬ 
měno poměrům, jež v této zprávě mají býti popsány. Tříštivé pohyby 
vyvolaly největší a nej častější poruchy obyčejně ve vrstevních komplexech 
křehkých a těmi jsou ovšem na Rokycansku křemence drabovské, o jichž 
zvláštní povaze jsme se již výše zmínili. Vedle Čiliny vystupují účinky 
tříštivých pohybů nejpatrněji v křemencové skupině radečské a v sousedním 
pohoří Plecháče. Bohužel však hustý porost lesní a nekonečná ssuť tvořící 
se ze skal kvarcitových velice stěžují výzkumy v těchto oblastech, pro 
pochopení celkové tektonické stavby Barrandienu tak důležitých. Při 
tektonických studiích v této krajině jsme obyčejně odkázáni na morfo- 
6 ) Srv. R. Kettner: Příspěvek k poznání stratigrafie vrstev komárov. 
ských a osecko-kváňských. Rozpravy Čes. Akad. 1917. 
6 ) Srv. Odolen Kodym: Tektonické studie v údolí prokopském, Roz¬ 
pravy Čes. Akad. 1918. 
7 ) R. Kettner: Jahrbuch d. k. k. geol. Reichsanstalt Wien, 1917., str. 258 
a násl. 
8 ) M. V. L i p o 1 d: Die Eisensteinlager der silurischen Grauwackenformation 
in Bóhmen, Jahrb. d. k. 'k. geol. R.-A., 1863, str. 408, obr. 25. 
XLIX. 
1* 
