4 
logické utváření krajinné, v němž zračí se výrazně složitá tektonika kře¬ 
mencových pohoří. 
Nej lepšího pohledu do stavby těchto částí Barrandienu poskytuje 
nám záp. okraj Plecháče, a to specielně nej bližší okolí Březiny sev. od 
Rokycan, kdež končí lesní porost a kde jest i hojnost umělých odkrývek, 
zejména zbytků po pracích hornických. Zvláštní náhodou nahromadila 
se na tomto okraji i taková spousta dislokací podélných, příčných i diago¬ 
nálních, jakou nalézáme jen málokde jinde ve stř. Čechách. Tím stává 
se okolí Březiny jedním z tektonicky nej zajímavějších míst Barrandienu. 
Ve zprávě této chci podati podrobný popis tektonických poměrů nej- 
bližšího okolí obce Březiny, kdež jsem od r. 1913 vícekráte konal detailní 
studia stratigrafická a tektonická, zvi. r. 1916, kdy zahájeny zde byly 
firmou C. T. Petzold a spol. pokusy kutací. 
Obec Březina leží na sz úpatí pohoří Plecháče při silnici vedoucí 
z Rokycan přes Osek do Radnic. Cele severní, západní a jihozáp. okolí její 
tvořeno jest břidlicemi algonkickými a zdá se, že i velká část obce leží již 
na algonkiu. Většinou však jsou algonkické vrstvy pokryty mohutným 
nánosem svahových hlin a ssuti, obsahujících hlavně úlomky z křemenců 
drabovských. Algonkium vystupuje ze ssuti na několika místech sev. od 
vsi a má zde směr ssv-jjz až s-j s úklonem 30° k vých., pak j. o Březiny 
zejména u silnice osecké. Zde možno zjistiti charakteristický směr rad¬ 
nického okolí: ssz-jjv, úkl. 30° k v. Asi 1 km na záp. od Březiny končí 
buližníkové pásmo přeltovské vyznačující se směrem sv-jz. Ukončení jeho 
je pravděpodobně tektonické odpovídajíc veliké příčné poruše ssz směru. 
Ostatek nej bližšího okolí Březiny jest zabrán vrstvami spodního 
siluru, z nichž zvi. tvrdé křemence drabovské se nej nápadněji uplatňují 
budujíce význačné hřbety a kamýky v pohoří Plecháče. Zvláště výhodně 
od Březiny, počínajíc zříceninou u březinského zámku táhne se imposantní 
pásmo křemencové s nej vyšším bodem Hradištěm (kota 619), odkud otvírá 
se pohled široko daleko na jednotvárnou planinu západočeského algonkia. 
Na obvodě křemencového pohoří Plecháče potkáváme se na mnoha 
místech s vrstvami tvořícími podloží křemencům drabovským. Nej častěji 
jsou to černé slídnaté břidlice osecko-kváftské (d y) a železité pásmo ko- 
márovské representované hlavně krevelovými rudami. Vrstvy krušnohorské 
(d a) na největší části podkladu Plecháče asi scházejí, a tam, kde jsou vy¬ 
vinuty, tvořeny jsou jen spodním svým oddílem (slepenci a třenickými 
vrstvami). Kambrické sedimenty scházejí v podkladu Plecháče veskrze, 
i jest tedy podložím spodnosilurských uloženin většinou algonkium. 
Pohoří Plecháče a specielně nejbližší okolí Březiny jest důležitým 
místem pro stratigrafii Barrandienu potud, že podstatně přispělo při řešení 
otázky stáří vyvřelin křivoklátsko-rokycanského pásma. Na záp. okraji Ple¬ 
cháče vystupují totiž v podloží pásma d p namnoze tmavofialové celistvé 
vyvřeliny zcela shodné s porfyrity (felsofyrity a keratofyry) pásma křivo- 
XLIX. 
