12 
Naše pisolithické rudy jsou vázány na souvrství perucké, vytvořené 
v periodě emerse, kdy nebyla místa jejich vzniku pokryta mořem, a kdy 
těž byla vyloučena součinnost faktorů hlubinných a sopečných, zcela jak to 
vytýká Lacroix pro dobu, rovněž spodně-křídovou, kdy tvořily se bau- 
xity jihofrancouzské; ale na rozdíl od těchto i od italských a jugoslávských 
nejsou pisolithické rudy vázány na vápence a jedna z nich, ranská, podává 
zřejmý důkaz své obsahové závislosti na bezprostředním geologickém podkladu 
svým obsahem chrómu, jenž může pocházeti jenom z podložních hornin oliví¬ 
nových. U pisolithu mezouňského není závislost tak zřejmá a jsou na blízku 
svrchnosilurské vápence, ale údaje Válový a Helmhackerovy 
o ostatních nalezištích v sousedství odkazují nás přece jen do podkladu 
břidličného, do spodnosilurských pásem d f a d Q .. 
Novější pozorování Lacroixov a 19 ) ve francouzské Guinei a na 
Madagaskaru přispěla podstatně ku genetickému výkladu lateritů. Podstatou 
lateritového větrání jest rozklad křemičitanů až do hydroxydů hlinitých 
a železitých, podmínkou tropické podnebí se střídáním období velmi dešti¬ 
vých a velmi suchých — jinak setkáváme se i v tropech s větráním shod¬ 
ným jako v pásech mírných. Profily v lateritech jeví dvojí pásmo: spodní, 
jež Lacroix nazývá ,,zone de départ", leží přímo na horninách, z nichž 
vzniklo, a závisí na nich svou povahou mineralogickou i strukturní (z hor¬ 
nin olivinových vznikají již ve spodním pásmu koloidní hydroxydy železité 
a železitohlinité). Ve svrchním pásmu konkrečním* (zone de concrétion) 
mizejí strukturní relikty původních hornin a oba hydroxydy opětovaným 
rozpouštěním a srážením hromadí se v konkrecionárních massáeh velkých 
i malých, stěhujíce se nahoru, kde tvoří kůiy na horninách a souvislý ,,žele- 
zitý pancíř" na povrchu zemském. V těchto konkrecionárních massáeh 
často hydrargillit ustupuje bauxitu a vzniká sloh pisolithický. 
Začátkem periody křídové byly u nás dány klimatické podmínky 
pro vznik lateritů a není pochyby, že rudy zde popsané geneticky úplně od¬ 
povídají produktům konkrétního pásma v tropických lateritech. Bylo by za- 
jímavo pátrati po dalších dokladech lateritového větrání i jinde v pásmu 
peruckém, u nás tak rozšířeném a pro technickou upotřebitelnost velké 
části jeho sedimentů tak často chemicky zkoumaném; snad tato zpráva 
upozorní na výskyty podobné, dosud nepovšimnuté. 
Vyložený zde původ železných rud jako produktů větrání a koncen¬ 
trace zvětralin ovšem vylučuje pro naleziště ransko-borovské jakoukoliv 
naději na úspěch kutacích prací, jež by chtěly pod vyčerpanými rudami 
liledati ložiska dosud netknutá. 
kde jsou popsány a vyobrazeny pisolithy bauxitové i železorudné ze svrchních partií 
lateritů surinamských. 
19 ) Lacroix, a) Les latérites děla Guinée. Compt. rend. 158 (1914), 835 — 8. 
— b) Les produits ďaltération des roches silicatées alumineuses, et en particulier les 
latérites de Madagascar, tamt. 618. — c) Les latérites de la Guinée et les produits 
ďaltération qui leur sont associés, Noův. archives du Muséum V. 5, 255 — 356, 1914. 
III. 
