G. Kvádrový kaolinický pískovec jemno- neb hrubozrnný, místy 
I se slabými vložkami bílých lupků ve svrchních polohách asi 7 m 
5. Šedavé, deskovité pískovce s vložkami kaolinických pískovců 3 m 
I. 4. Jemnozrnný kvádrový pískovec kaolinický. 4 m 
i 3. Kaolinický pískovec s vložkami písčitých slídnatých jílů . 2 m 
2. Lupky a jíly . 0-7 m 
{ 1. Limonitická vrstvička . 005 m 
Transgrese přes Zahořanskě vrstvy d E ve výši asi 245 m n. m. 
Směrem k Hloubětínu nastávají ve složení I. pásma některé 
změny. V nej bližším okolí Proseká až k Vysočanům začíná křídová 
transgrese přímo souvrstvím lupků a jílů. Mocnost jejich směrem k východu 
se zvětšuje. Lupky jsou proslulé bohatstvím rostlinných otisků. Vých. od 
Vysočan uhelná vrstvička v nich uložená byla podnětem k marnému 
pátrání po uhlí. Velenovský uvádí z tohoto místa následující profil: 
1. Ornice. 
2. Diluviální hlína. 
3. Písek s úlomky pískovcovými. 
4. Drobivé lupky hlinité bez rostlinných zbytků. 
5. Drobivé lupky hlinité s četnými zuhelnatělými zbytky rostlinnými. 
6. Pevné břidličnaté lupky hlinité s Cunnuighamia elegans, Laccopteris, Eu- 
calyptus a Grevillea constans. 
7. Hlinité lupky bez rostlinných zbytků. 
8. Mourovité vrstvy s uhelnou vložkou. 
9. Kvádrový pískovec. 
Zahořanské břidlice d E . 
U starého kutiště nad Hloubětínem, kde lupky byly kdysi do¬ 
bývány pro kyzový svůj obsah na výrobu kamence, obnáší jejich mocnost 
asi 9 m. Křídová transgrese začíná pak polohou železitých pískovců , hrubo- 
zrnných neb jemnozrnných, místy železitých slepenců. Mocnost jejich je 
velmi nestálá. Na cestě přes trať čes. sev. dráhy, u km 9 jsou mocné ne¬ 
celý metr, směrem k vých. však vzrůstá, takže u strážního domku č. 7 
možno ji odhadnou ti na 4 m. Na cestě do S a t a 1 i c, u str. domku č. 18 
obnáší zase již necelý metr. Nad d E spočívá tu jílovitý slepenec s křemen¬ 
nými valouny, (místy pískovec), nad ním slepence a pískovce železité. 
Dále na východ v zářezu železničním jižně od Satalic, jsou přístup¬ 
ny již jen kvádrové , kaolinické pískovce nej svrchnějších poloh I. pásma. 
Tyto v celém svahu mezi Prosekema Hloubětínem zachovávají 
celkem týž ráz petrografický. 
Severně od tohoto svahu tvoří krajina mírně zvlněnou planinu po¬ 
krytou z největší části spraší nebo hlínou, pod níž ukryta jsou nejstarší 
tři pásma křídová. Složení vrstev I. pásma poznáváme z vrtů, jež pod¬ 
niknuty byly na letišti u Kbel. 2 ) 
Vrt č. 1. 
Ornice. 65 cm 
Žlutá diluviální hlína (lés). 235 cm 
2 ) Vzorky dodány byly Stát. geol. ústavu RČS. Vrt č. 2. je neúplný. 
1 * 
VI. 
