4 
Illb. Písčité sliny nažloutlé. 450 cm 
lila. Žlutavý jemný jíl.. 370cm 
II. Tmavozelený gl aukonitický pískovec jemnozrnný poněkud jíl ovitý 50 cm 
Jemný žlutavý pískovec. 05 cm 
Jemnozrnný kaolinický pískovec . 1005 cm 
Jemnozrný rozpadavý pískovec. 60 cm 
o Kaolinický pískovec. 360 cm 
| Rozpadavý pískovec jemnozrnný se slabou vložkou šedého lupku 
'pý » a stopami mourovitého uhlí . 180 cm 
Jemný kvádrový pískovec. 830 cm 
Tmavošedý jíl. 160 cm 
Bílý hrubozrnný pískovec (křemenná zrna i větší úlomky jsou 
nedokonale zakulacené. 150 cm 
Silur. Zahořanské vrstvy d s . 
Vrt č. 2. 
Ornice. 
Žlutá diluviální hlína (lés). 
Illb. Písčité sliny nažloutlé . .. 760 cm 
í Žlutavý jíl. 150 cm 
IIIa " \ Slinitý šedý jíl .......' . 120 cm 
| Tmavozelený jemný pískovec glaukonitický. 130 cm 
( Kaolinické jemnozrnné pískovce . 1540 cm 
** l Tmavý jíl . 10 cm 
pásmo j .. 1270 cm 
Zahořanské vrstvy d E . 
Z uvedených zde profilů je zřejmo, že směrem k severu od Proseká 
mocnost lupků a jílů značně se zmenšila; klesla na 160 cm. Celková mocnost 
I. pásma zůstává však téměř nezměněna. 
Další výchozy I. pásma nacházíme se v. od Kbelské pláně, 
a pak v krajině mezi Vinoří a Brandýsem n. L. Přicházíme tu 
již do oblasti, kde jeví se vliv nerovného terénu předkřídového na sedimen¬ 
taci nej starších pásem křídových. Mocnost I. pásma je tu značně menší 
než u Proseká, a vrstvy jeho vytrácejí se na linii probíhající mezi Velení, 
Myškovicemi, sev. od Přezletic a Dřevčic ku Brandýsu 
n. L. Nej svrchnější polohy I. pásma jsou přístupny na několika místech 
poblíže železniční trati čes. sev. dráhy. Jsou to kaolinické jemnozrnné 
pískovce odkryté v pískovně již. od Č a k o v i c u koty 258, na křižovatce 
trati a cesty vedoucí od téže pískovny k ssz. do Čakovic, a poblíže silnice 
z Kbel do M y š k o v i c, záp. od místa kde táž přechází dráhu. Ne¬ 
patrný výskyt těchže vrstev nalezneme i v Myškovicích. Jinak jsou 
vrstvy I. pásma nepřístupné. 
Ve větší souvislosti objevují se mezi Vinoří a Brandýsem, 
v údolí potoka Valchy a jeho pramenů potoka VinořskéhoaCtě- 
nického. Mocnost I. pásma je již malá, největší asi 10 m, místy pak 
vůbec se nevyvinulo. Spodní dvě význačná souvrství, basální slepence 
nebo pískovce a poloha lupků a jílů scházejí vůbec. Vých. od Ctěn i c, 
VI. 
