5 
pak v okolí Vinore, Jenštejna,a u Přezletic odkryty jsou 
kaolinické pískovce nej svrchnějších poloh I. pásma. Nemají tu však vět¬ 
šinou kvádrového rázu, jsouce tvořeny diagonálně zvrstvenými polohami 
pískovcovými, zbarvenými hnědě hydroxydem železitým. Jednotlivé vrstvy 
liší se jemností zrna, místy vyskytují se v nich polohy až slepencovité, 
i vzdorností proti větrání. Jen tam kde jsou hlouběji odkryty lomem, 
na př. u koty 246 u Ct ě nic nebo na ,,S k á 1 e“ již. od Brandýsa, uporní- 
nají na kaolinické pískovce od Proseká. Severových. od Vinore až 
k Brandýsu n. L. přístupny jsou místy vrstvy I. pásma až na silurský 
podklad. 
Sev. od vinořského cukrovaru transgredují přes drabovské křemence 
nebo d ó aniž by nastaly nějaké změny v petrografickém složení kao- 
linických pískovců nad transgresní plochou. Místně obsahují jen ostro- 
hranně úlomky d d nebo d y . Podobně je tomu u Podolánky při 
transgresi přes zahořanské břidlice. Vyšší souvrství jeví však složení dosti 
rozmanité, jež vysvitne nejlépe z profilů od Podolánky a ze starého lomu 
naproti Cvrčovicům. 
Profil u mlýna v Podolánce. 
Hlína diluviální. 
1. Kaolinické pískovce. Jsou limonitem hnědě zbarveny, skládají 
se z nestejně pevných poloh diagonálně zvrstvených. Mocnost různá dle 
dentidace .. 2-3 m 
2. Kaolinický hrubozrnný pískovec, na spodu s hojnými valouny 
křemennými, výše kromě nich ještě s valouny buližníkovými a nedoko¬ 
nale zakulacenými úlomky drabovských křemenců . 50 cm 
3. Jemnozrnný pevný pískovec . 50 cm 
4. Slepenec s valouny křemene a buližníku .. 5 cm 
5. Jemnozrnný kvádrový pískovec .. asi 4 m 
Nepřístupné vrstvy asi 2 m 
6. Jemný pískovec neb písek, na spodu místy s úlomky zahořan- 
ských břidlic . 3 m 
Zahořanské vrstvy d E . 
Profil na pravérn břehu Valchy jižně od Cvrčo vic. 
Diluviální hlína. 
1. Kaolinický pískovec .'. asi 6 m 
2. Slepenec s valounky bílého křemene a buližníku . 20 cm 
3. Hrubozrnný pískovec s řídkými valouny křemennými ... 1 m 
4. Jemnozrnný kvádrový pískovec .. 130 cm 
5. Rozpadavý slepenec s valouny křemennými, buližníkovými a 
drabovskými křemenci .. 10 cm 
6. Kvádrový pískovec.. 2 m 
Zahořanské břidlice d e . 
O slepencové vložce z této krajiny zmiňuje se již Krejčí. Daneš 
správně rozpoznal, že slepencové vložky jsou dvě, a poukázal na to, že 
význam jejich je pouze lokální. Vložky tyto kromě na popsaných lokalitách 
VI 
