a u Jenštejna dají se zjistiti i na jiných místech v oblasti směrem 
k Brandýsu. 
Tak zejména v rokli vedoucí od silnice mezi Dřevčicemi a Vrá- 
bím k Hrušovu, kde asi 2 m nad svrchní slepencovou vrstvičkou 
vyvinuto je souvrství světlešedých písčitých lupků a jílů. Jíly jsou kromě 
toho ještě přístupny sz od Hrušová, na cestě z Popovic do Bran¬ 
dýsa, asi 1 — 1%^ pod transgresí II. pásma. Jinak až k Brandýsu ne¬ 
jeví vrstvy I. pásma jiných zvláštností. 
Drabovské křemence jižně od Popovic tvořily v době I. pásma 
vyvýšeními, přes níž transgredovalo teprve pásmo II., až na nepatrnou 
část, která ani jeho vrstvami nebyla pokryta. Pásmo I. objevuje se teprve 
na již. svahu této předkřídové vyvýšeniny, sev. od Dřevčic v za¬ 
jímavém vývoji. Vrstvy jeho vykazují tu následující složení: 
II. J 2. Jemnozrnný g]aukonitický pískovec deskovitý. 1-1 y 2 m 
pásmo ^ 1. Jemnozrnný rozpadavý pískovec poněkud glaukonitický . . 10 cm 
4. Limonitem rezavě zbarvený pískovec. 15-20 cm 
j 3. Slídnatý jemně písčitý jíl . 30 cm 
'2. Jemnozrnný bílý rozpadavý pískovec. 1-1 J^m 
1. Železitý pískovec, místně na basi s 25 cm mocnou vrstvou 
hrubého železitého slepence s valouny křemene a buližníku s / 4 m 
Zahořanské břidlice d e . 
Jižně od potoka Valchy mezi Cvrčovicemi aVrábím není 
odkryvů, v nichž by bylo I. pásmo přístupno. Je tu zakryto diluviálrjími 
hlinami, stejně jako obě pásma vyšší. Teprve jižně od Brandýsa nad L. 
vystupuje na povrch. Vrstvy jeho jsou pěkně přístupny na ,,S k á 1 e" již. 
od Brandýsa. Složení jejich je toto: 
Ornice. 
lila. 1 . Šedý jíl s proužky limonitem hnědě zbarvenými. 1 % m 
II. 1. Glaukonitický pískovec deskovitý. 210 cm 
7. Kaolinický pískovec, uprostřed místy s dvěma vložkami li- 
monitickéhc pískovce oddělenými jílovitou vložkou .... 60 cm 
6. Železitý slepenec nebo kaolinický pískovec s drobnými va¬ 
lounky křemennými. 15 cm 
I. 5. Bílý jemnozrnný kvádrový pískovec . 250 cm 
4. Hrubozrnný pískovec . 20 cm 
3. Slepenec s valounky křemene a buližníku. 5 cm 
2. Bílý jemnozrnný kaolinický pískovec kvádrový .... 220 cm 
Nepřístupno. 
1. Železitý pískovec. 1-1 % m 
Transgrese I. pásma přes d E asi ve výši 210 m. 
Transgrese přes spodní silur přímo na „Škál e“ přístupna není, 
ale basální poloha železitých pískovců vystupuje na silnici z Brandýsa 
k Z a p ů m asi u vrstevnice 210. 
Rozšíření I. pásma na K r e j č í-H elmhackerově geol. mapě 
okolí pražského není správně zaneseno. Na levém břehu Labe mezi Zapy 
a Brandýsem je rozšířeno pásmo II. v daleko menším rozsahu než 
