8 
silně jílovitý glaukonitický pískovec II. pásma transgreduje asi ve výši 
225 m přes algonkické břidlice. Druhý výskyt je na cestě z Myškovic 
k sv ku kotě 259, kde poměry jsou úplně shodné. Jinak je II. pásmo v této 
krajině bud zdenudováno nebo zakryto hlinami, nebo konečně vůbec ne¬ 
došlo k jeho sedimentaci. 
V oblasti severovýchodní, mezi Brázdímí, Dřevčicemi 
aBrandýsem, je vývoj II. pásma poněkud odchylný. Je tu tvořeno bud 
nazelenalými glaukonitický mi, deskovitými pískovci , nebo rezavými pískovci 
s tmelem částečně železitým. Mocnost kolísá mezi l 1 /^—3 m. Glaukonitické 
deskovité pískovce jsou vyvinuty po levém břehu Labe nad Brandýsem, 
kde jsou na povrchu z největší části přikryty diluviálními labskými štěrky, 
takže vycházejí jen v hlubších zářezech a pak na labském břehu. Trans- 
gresse jejich přes algonkium je pěkně odkryta v rokli vedoucí k Labi ukoty 
182 na silnici z Brandýsa do Labského Kostelce. Profil tu 
odkrytý je tento: 
Diluviální štěrk a písek. 
3. Glaukonitické pískovce šedozelené deskovité, s muskovitem, 
s Exogyra columba. 2-2% m 
2. Pevný, jemnozrnný železitý pískovec. 5 cm 
1. Železitý slepenec s drobnými valouny bílého křemene, buližníku 
a ostrohrannými úlomky algonkických břidlic .. 5 cm 
Algonkické břidlice. 
Od této lokality směrem k Brázdimi a pak severně a sz od Popovic 
převládají naproti tomu v II. pásmu rezavé, muskovitické, jemnozmné 
pískovce daleko méně glaukonitu obsahující. Časté jsou v nich: Exogyra 
columba, Ostreasp.,Pecten sp. Železitý slepenec nebo pískovec na basi II. 
pásma je vyvinut jen lokálně. Na některých odkryvech severně a sv od 
Popovic schází, je však přítomen sv od Brázdimi, kde místy 
nalezneme jeho úlomky v polích. Jižně od Popovic, na výše již zmíněné 
vyvýšenině tvořené v době sedimentace II. pásma drabovskými křemenci, 
setkáváme se s vývojem vrstev poněkud odchylným. Na jižní straně této 
vyvýšeniny pokud je vyvinuto v podloží II. pásma pásmo I., skládá se 
z jemnozrnného glaukonitického pískovce v mocnosti asi 160 cm. Při trans- 
gresi přes drabovské křemence jeví jeho vrstvy následující složení: 
Ornice. 
3. Snadno rozpadavý glaukonitický pískovec nebo písek s četnými 
valounky křemennými. 75 cm 
2. Pevný nazelenalý glaukonitický pískovec.asi 20-30cm 
1. Basální slepenec. Zakulacené a ohlazené valouny drabovských 
křemenců (největší 50 cm v-průměru), s nedokonale oválenými menšími 
úlomky křemencovými setmeleny jsou glaukonitickým snadno rozpa- 
davým pískovcem. Vyplňuje nerovnosti v d^. 
Drabovské křemence. 
Na severním svahu této vyvýšeniny, v Popovicích a na silnici 
z Popovic do Dřevčic vykazují vrstvy II. pásma složení odchylné. 
VI 
