Profil na pravém břehu Valchy v Popovicích. 
Hlína. 
5. Jemnozrnný nazelenalý glaukonitický pískovec. 130 cm 
4. Jíl ovitý pískovec poněkud glaukonitický . 10 cm 
3. Vápenitý pískovec-slepenec s valounky křemene a buližníku . 3-5 cm 
2. Jemný železitý pískovec přeplněný většinou nezřetelnými otisky 
zkamenělin. 30 cm 
1. Jemnozrnný glaukonitický pískovec s valounky křemene a místy 
s limonitickými vrstvičkami . 50-70cm 
Drabovské křemence nebo zahořanské břidlice. 
V zářezu silnice z Popovic do Dřevčic vystupuje nad drabovskými 
křemenci železitý deskovitý slepenec mocný 30—75 cm. Nad ním uloženy 
jsou rezavé pískovce na spodu s řidkými valounky křemennými v mocnosti 
25 cm — 1 14 w. 
V rázu od dosud popsaných lokalit naprosto odchylném, vyvinuty 
jsou vrstvy II. pásma na jz úpatí buližníkového vrchu Kuchyňky 
u B r á z d i m i. Je to typický pobřežní slepenec odkrytý tu v mocnosti 
až 2 m. Sestává z oválených a ohlazených valounů buližníkovýcli, z nichž 
největší mají až y 2 w v průměru, roztříštěných ostrohranných úlomků 
buližníkových a valounků bílého křemene. Tmel tvoří jílovitý nebo žele¬ 
zitý písek poněkud slinitý. Vyskytují se v něm úlomky rozdrcených skořá¬ 
pek ústřicových a rudistových. Buližníkové valouny jsou povlečeny 
vápenitou korou, která se tvoří z úlomků vápnitých skořápek v slepenci 
přítomných. Nej bližší okolí této lokality pokrývá hlína, takže souvislost 
její s normálními pískovci II. pásma není přístupná. O příčinách různého 
vývoje II. pásma křídového v oblasti této práce nemíním se prozatím 
zmiňovatí. Učiním tak až později, v práci zabývající se křídovou transgresí 
v širším pražském okolí. 
* * 
* 
Pásmo III. je ze všech křídových souvrství nejméně přístupno. 
Severně od čáry, probíhající mezi vých. koncem Ládví k Vinoři, 
Jenštejnu a Dřevčicům je téměř úplně zdenudováno. Setkáváme 
se tu s ním v nepatrných útržcích na nej vyšších místech předkřídových 
vyvýšenin svodMyškovic a pak na Kuchyňce u Brázdím i. 
Jižně od zmíněné linie je sice zachováno, ale je přístupno jen na několika 
místech, jsouc jinak přikryto mocnou pokrývkou spraše, svahových hlin 
nebo eluvia. 
U Proseká tvořeno je na basi asi 3 m mocnou vrstvou jílu 
a slínůy (souvrství 111 . a), nad nimi leží pak písčité sliny s hlízami křemitých 
vápenců, (souvrství III. b). Od Proseká na východ je přístupnost III. pásma 
daleko menší, jen místy vystupují v polích písčité sliny III. b. V želez¬ 
ničním zářezu jižně odSatalic odkryto je souvrství III. a v ne¬ 
úplné mocnosti asi 1 m. Nad pásmem II. leží asi 30 cm mocná vrstva po¬ 
ví. 
