11 
Na Kuchyňce u Brázdimi a na některých buližníkových ka- 
mýcích jv od Velené setkáváme se rovněž se Hnitými a jílovitými 
horninami III. pásma transgredujícími přes algonkium. Valouny jako na 
Ládví se v nich však nevyskytují. Nacházíme v nich, a to hlavně na basi 
ostrohranné úlomky buližníkové, ve vyšších polohách již jen ojediněle. 
Na Kuchyňce jsou v nich i úlomky skořápek Ostrea sp. Výskyty právě 
zmíněné představují nepatrné zbytky slinito-jílovitých vrstev pásma III. a, 
jež původně souvisle tu byly rozšířeny, a zachovaly se jen tam, kde byly 
chráněny před denudací. 
* * 
* 
Pokud se týče tektoniky křídových vrstev, je tato velmi jednoduchá. 
Celkový sklon křídové tabule, pokud možno o ní mluviti v této oblasti, kde 
souvislé uložení vrstev je přerušováno předkřídovými vyvýšeninami, je 
severovýchodní. Úhel sklonu je tak malý, že přímo jej klinometrem 
měřit i nelze. 
■ Zlomy křídové vrstvy porušující jsou nepatrné poklesy směru sz-jv; 
skok obnáší zřídka kdy více než 2 m. Jsou odkryty v lomech u Proseká, 
v lomu u Podolánky. Mezi Kobylisy a Prosekem měla by vycházeti 
porucha způsobující svah mezi vých. koncem Ládví, Sedlcem a Panenskými 
Břežany; pro hlínu nepodařilo se mi však zjistiti její výchoz. 5 ) 
* * 
* 
Závěr. 
Údaje obsažené v této práci možno shrnouti asi takto: 
Pásmo I. uloženo je v depresi předkřídového terénu a vytrácí se 
na linii probíhající mezi Velení, Myškovicemi, sev. od Přez- 
letic a Dřevčic k Brandýsu. U Proseká tvořeno je na spodu 
železitými pískovci nebo slepenci měnlivé mocnosti 0-4 m. Nad nimi násle¬ 
dují lupky a jíly s bohatou florou, jichž mocnost je největší sev. od Hlou¬ 
bě t í n a, kde obnáší 9 m. Místy transgreduje toto souvrství přímo přes 
spodní silur. Směrem k severu klesá jeho mocnost, na letišti u Kbel je 
160 cm, a posléze se vytrácí, takže poblíže výše zmíněné linie jsou vy¬ 
vinuta jen souvrství odpovídající svrchním polohám kaolinických pískcvců 
I. pásma u Proseká. Jsou to opět kaolinické pískovce, jenže celkové složení 
jejich je tu poněkud odchylné od normálního vývoje, následkem soused¬ 
ství předkřídových vyvýšenin. U Dřevčic vystupuje v nich na basi 
Železitý slepenec a pískovec , ač jindy při transgresi přes starší útvary se 
obyčejně složení jich nemení, a kaolinické pískovce obsahují pouze ostro- 
5 ) Pozn. během tisku. Větší zlomy zjištěny byly při dalším geol. mapování 
křídového území na listu Praha v letních měsících 1922. 
VI, 
