12 
hranné úlomky hornin svého podloží. Mezi Jenštejnem a Cvrčo- 
vicemi a odtud směrem k Brandýsu jsou v nich přítomny dvě 
polohy slepencové, místně s valouny drabovských křemenců, pocházejícími 
z křemencových hřbetů, jež v době jejich sedimentace čněly na povrch. 
SvodPopovic a u Hrušová vyskytuje se v nich kromě toho 1*4 až 
2 m pod transgresní plochou pásma II. poloha písčitých lupků a jílů, 
mocná asi 1 m. 
Pásmo II. tam, kde transgreduje přes pásmo I., skládá se z jílo- 
vitých tmavozelených glaukonitických pískovců, jichž mocnost kolísá mezi 
60—130 cm. Na basi bývá někdy vyvinuta 10—20 cm mocná vrstva re¬ 
zavého rozpadavého pískovce nebo slepence . V blízkosti oblasti, kde vy¬ 
trácejí se vrstvy I. pásma, mocnost pásma II. se zvětšuje a vrstvy nejsou 
jílovité. (Dřevčice, ,,Skála" u Brandýsa.) Jindy, na př. u Myškovic 
a Velené, nemění se petrografické jeho složení ani pfi trassgresi přes 
algonkium. Mezi Brázdím í, Popovicemi a Brandýsem, kde 
transgreduje rovněž přes algonkium, je tvořeno jednak šedozelenými desko- 
vitými glaukonitickými pískovci, jednak rezavými pískovci slídnatými, místně 
s železitou, písčitou neb slepencovou vrstvou na basi. Na jz konci K u c h y n- 
k y u Brázdimi vyvinuto je v podobě útesového slepence. 
Pásmo III. tvořeno je na basi vrstvou jílů, slínů nebo slinitých 
jílů, souvrství III. a, které místy transgredují přímo přes algonkium (sv od 
Myškovic a pod vrcholem Kuchyňky). Při tom ztrácejí horniny 
ty obvyklou vrstevnatost, a obsahují ostrohranné úlomky buližníkové, po 
případě místně i valounky křemenné, a jsou poněkud písčité. Stejné hor¬ 
niny byly zjištěny i na útesu III. pásma na Ládví. Nad souvrstvím III. a , 
tam kdo nebyly zdenudovány, uloženy jsou písčité sliny s jehlicemi spongií 
a vložkami nebo konkrecemi křemitých vápenců, souvrství III. b. 
V prosinci 1921. 
Státní geologický ústav 
Československé republiky 
vi. 
