6 
poklesy, které se vyrovnaly, když tlak pominul jejich vznikem, jsou dů¬ 
ležité v údolí Bašky, které mladšími sedimenty dostalo onen pravidelný ráz. 
Drobné celkem, ale nesčetné zlomy příčné (k 4) jsou pozdějšího 
původu a na vrásnění podélném nezávislý. Zdá se mi, že bude možno 
je rozlišiti ve dvě fáse od sebe odlišné. Podrobnosti ponechám na soubornou 
práci definitivní. 
V detailech jsou tektonické poznatky Waagenovy právě tak 
nesprávný jako v celku. O zlomech se sice zmiňuje, ale do mapy jich ne- 
zanesl vůbec, naopak je zřejmo, že nerozuměl vždy, pokud na vystupo¬ 
vání pásem působí denudace a pokud jde o tektoniku. 
Co do postupu tektonických zjevů je možno nalézti pěknou analogii 
s orogenetickými poměry středočeskými. Výsledky tam ovšem byly jiné, 
na jedné straně komplikovanější odporem neznámého podloží, na druhé 
straně jednodušší. Základní rozdíl je ovšem v celkovém nedostatku pře- 
smyků, nebo jde o přesmyky jednostranné, zatím co strana odlehlá tlaku 
poklesávala postupně vždy více, čím je blíže středu. 
Tlak příčný byl rázu naprosto odlišného, nepůsobiv, pokud vím, 
velkých změn, nýbrž jen ohýbání vrstev a poruchy počtem velice hojné, 
podle nichž jednotlivé kry byly posunuty, ale jimiž se základní stavba 
téměř nezměnila. Na některých místech (jz svah údolí baškánského, svahy 
drobných ostrovů) jsou tyto zlomy v takovém množství vedle sebe, že 
dávají celý zvláštní ráz morfologický; ale znemožňují svjun počtem za¬ 
kreslení i do podrobné mapy. 
Podle všech dosavadních názorů je údolí baščanské ohraničeno dvěma 
hřbety, jež prý jsou antiklinálami, mezi nimiž je údolí, synklinála křídová 
a spolu eocenní. Ve skutečnosti, jak jinde dokáži, jsou hřbety jen vytyče- 
nými krami — dokonce tam, kde Waagen a ostatní předpokládali vrstvy 
nej starší, spodnorudistové, jsem nalezl právě nej mladší, eocenní — a údolí 
baščanské krou propadlou podél směrných zlomů při uvolnění tlaku, za¬ 
topenou eocenním mořem, jehož sedimenty později byly vyborceny mezi 
dvěma krami tlakem v antiklinálu, jejíž jádro pak se propadlo. To je 
asi jádro mých nových představ, jež jinde dokáži.*) 
Naznačil jsem základy nového geologického pojetí, jímž budou ná¬ 
zory dosavadní jak co do detailů, tak hlavně co do stavby celé krajiny 
úplně přepracovány. 
MORFOLOGIE. 
O morfologii Krku a okolních ostrovů nebylo dosud mluveno leč 
v souhrnných pracech o krajinách Krasových. Dlužno však podotknouti 
předem, že jevy krasové jsou vázány na vystupování mladšího vápence 
křídového a alveolinového. Jeho přítomností se liší ihned ráz okolí Bašky, 
Perviče a t. d. na př. od Rábu. Po vodě v místech, kde se vyskytuje tento 
*) Odstavec doplněn při korektuře. 
XII. 
