4 
tavil asi 7 kg cínu a vlil jej do díry. Potom byl fulgurit vykopán, trubka 
rozbita a odlitek vnitřku byl podroben studiu tvaru. (Tento odlitek Wood 
nesprávně nazývá ,,umělým fulguritem".) Při odkopávání fulguritu přišel 
Wood ve hloubce několika cm od povrchu zemského na postranní roz¬ 
větvení, které bylo spojeno s hlavní větví jednou nebo dvěma větvičkami. 
Kov nepronikl do tohoto rozvětvení. Délka odlitku byla přes metr.- Od¬ 
litek byl zřetelně spirálovitě zakřiven po celé délce. Nej zřetelnější bylo 
to u jeho tenčího doleního konce. Průměr odlitku se zvětšuje až do 6 dm 
od povrchu, pak se zmenšuje směrem dolů (srovn. rozměry obvodu u kijev- 
ského fulguritu). Spirála tato jde podle Wooda ve směru hodinové ru¬ 
čičky (z leva na právo) nebo, což je totéž, souhlasně se závitky šroubu. 
Z přiložené fotografie možno vidět, že výška závitu nezůstává stejná — 
nahoře je větší než dole (dle mého mínění je to způsobeno menší elek¬ 
trickou vodivostí vrstvy písku ležící hlouběji). 
Za další zajímavá pojednání o nálezech fulguritů v písku a v pískovci 
u města Čigirina v kijevské gubernii vděčíme A. C. Rogovičovi. 6 ) Našel 
je na Kamenné hoře nedaleko Čigirina. „Jak ve svrchních vrstvách písku 
ležících nad pískovcem, tak i v samých pískovcích nalezeny fulgurity 
různého průměru, barvou i lehkostí velmi podobné pemze/* „Mají tvar 
čtyřhranný nebo nepravidelný, tloušťka jich se zmenšuje dle pevnosti 
půdy, kterou procházejí. V sypkém písku často nabývají bublinkovitého 
tvaru a skelného povrchu uvnitř; v pevných pískovcích se tyto trubičky 
ztenčují a nabývají tvaru kuliček na šňůře; jsou hned jednoduché, hned 
se rozvětvují, někdy slepě končí.** „Na těch místech, kde ve směru ful¬ 
guritů se naskytují trhliny, bývá jich povrch na značné ploše pokryt 
skelnou hmotou barvy nahnědlé.** „Stopy různodobých úderů blesku 
můžeme vidět skoro na každém balvanu pískovcovém, vylomeném k vý¬ 
robě žernovů.** „Stopy dřívějších úderů blesku se snadno rozeznají podle 
hnědé matné barvy/* „Trubičku, kterou si dovoluji ukázat, sebral jsem 
sám na tom místě, kde byl bleskem zabit kůň v minulém roce 1870.“ 
G ů mb e 1 zkoumal několik fulguritů z Libycké pouště 7 ). Jsou dosti 
pravidelně kruhového obrysu s vnitřním průměrem 5—10 mm a průměr¬ 
nou tloušťkou stěn okolo 1 mm. Jsou pokryty nepravidelně se střídají¬ 
cími podélnými hřebínky a rýhami, které v celku sledují spirálný chod 
trubiček. Kromě toho na mnohých místech jsou stěny trubiček prora¬ 
zeny kruhovými otvory s okraji natavenými. Zcela nepravidelný vnější 
tvar mají tmavé, skoro černé trubičky fulguritové, rovněž z Libycké 
pouště. Domnívám se, že mohly vzniknout v glaukonitovém nebo magne- 
tovcovém písku (takové černé fulgurity jsem získal uměle v glaukonitic- 
6 ) A. R o g o v i č, O rpoMOBbix CTpenax hjih (pyjibrypHTax KaMeHHOň ropu 
ónH3b HwrHpHHa. IlpoTOK. 3. cteana Pycc. Ect. b KueBe b 1871 r. KneB 1873. 
7 ) Gumbel, Ueber die Bildung der Stylolithen und uber Fulgurite. Zeit. 
•d. deut. geol. Ges. 1882, Bd. XXXIV, S. 647-648. 
XIII. 
