9 
Čísla značící rozměry obvodu fulguritové trubičky, aspoň čísla pro 
hlavní kmen, ukazují, jak se mi zdá, jakousi pulsaci, jejíž vysvětlení dlužno 
hledat v proměnlivosti a rozměrech bočních podélných žeber. 16 ) Čím pak 
byl způsoben tento úkaz, nevím (příčin je tu zajisté několik a bude třeba 
je určiti experimentálně). Spirála hlavního kmene, t. j. horní části ful- 
guritu, je asi třikrát více roztažena nežli spirála pobočních větví: v prvním 
případě jsou dva plné závity na 106 cm, ve druhém na 39—40 cm (srovnej 
analogické pozorování Woodovo). Veliká staženost spirály vysvětluje se 
zmenšením elektrické vodivosti písku. Na neštěstí bývají však fulgurity, 
ocitnuvší se ve sbírkách, jen pouhými malými úlomky. V Rusku mohu 
ukázat na takové příklady z nálezů. 
V Donském museu v Novočerkassku mají úlomky pískových fulgu- 
ritů z písčin u stanice Kazaňské v donském újezdu, v charkovské univer¬ 
sitě úlomky z vesnice Kočetků ze zmijevského újezdu, v charkovsxé gu¬ 
bernii, nasbírané A. S. Fedorovským a na universitě moskevské 
j sou nevelké sbírky fulguritů nasbírané u řeky Oky v dunách muromského 
újezda profesorem A. P. P a v 1 o v e m. A S. Fedorovskij sdělil se mnou 
(dopis ze dne 9. dubna 1921), že v Kočetkách vykopal na levém břehu 
řeky Severního Donce fulgurit asi metr dlouhý, ale potom ho nemohl 
z úlomků slepit dohromady. Také našel fulgurity blíže Zadoneckého 
dvorce ve zmijevském újezdě, v okolí vesnice Čerkasského Byškina v témže 
újezdě a j. Nej lepší exempláře nechal v zemi, chtěje je vykopati později 
s větší opatrností; ale do dneška to nemohl udělati. O nálezech fulgu- 
ritových trubiček v píscích turkestanských je krátká zmínka v pracích 
prof. I. V. Mušketova; nalezljetéžN. I. Andrusov vzakaspickéoblasti. 
Specifická váha písečných fulguritů kolísá od 2-35 do 2-46, t. j. 
leží mezi sp. hmotou křemene (2*65) a křemenného skla (2-2) podle Gům- 
bela. U tenkých trubiček fulguritových z Vigurovščiny našel jsem váhu 
nižší: P94 při 11° C. Zřejmě bylo to způsobeno četnými póry ve stěnách 
fulguritů. 16 ) 
Chemicky jsou fulgurity z písků více nebo méně čistý kysličník 
křemičitý (9123—99%). Sklo je úplně isotropní s exponentem lomu 
n Na = 1*4589 19 ), někdy se šmouhami kávové barvy (takové šmouhy našel 
jsem i já ve fulguritu z Vigurovščiny) a s větším nebo menším množstvím 
pórů brzy mikroskopických (odtud nabývá vzhledu emailu) nebo i vidi¬ 
telných prostým okem. Kávové šmouhy aspoň ve fulguritu vigurovščin- 
ském vysvětluji si roztavením zrníček magnetovce, přimíšeného v malém 
množství k písku. 
16 ) Tento úkaz mohl býti lépe kvantitativně vyjádřen, kdybychom zvážili 
stejně dlouhé úlomky fulguritu, vzaté po celé jeho délce po pořádku. To však bohužel 
nebylo možno učiniti. 
16 ) Váha byla 6*1268 gramu. Celkem bylo vzato 18 úlomků trubiček, délky 
2—3*5 cm o průměru 3—5 mm. Určení provedeno metodou hydrostatickou, vzduch 
vypuzen vařením vody. 
XIII. 
