2 
Veličiny s, A, L lze měřiti, n z nich vypočítati. Měníme-li tlak, na¬ 
jdeme závislost n na p. Při tom však nutno měřiti p a s jednou při velké 
změně a hned zas při malé změně, při čemž nedostává se nám měřícího 
prostředku, jenž by vyhověl v obou případech s dostatečnou přesností. 
Derivujeme-li však rovnici (1), obdržíme relaci: 
dn _ A ds 
~ďp L ‘ dp ’ W 
kde místo závislosti n na p můžeme měřiti funkci 
ds 
dp 
Tato mění se 
jen mírně s tlakem, lze tedy měřiti p s přesností menší, za to d s a d p 
dlužno měřiti přesně. Při tom je s výhodou podržeti d p přibližně stálé 
(v našem případě dp = 100 mm) pro různé tlaky p. To jest umožněna 
použitím Posej pal ova manometru (pojednání sub 1. a). Při tom d p lze 
měřiti na setiny milimetru a použitím spektrálního fotometru ve spojení 
se strojem Jaminovým lze dosíci v odečítání proužků (d s) přesnosti větší 
než je setina proužku. 2 ) 
Oprava manometru. 
Před vlastní prací byl manometr nově upraven a naplněn. Kohout o 
(viz práci citovanou sub 1. a) byl odtaven a plnění pečlivě vyčištěného 
manometru dálo se 1 m dlouhou trubicí přitavenou ke konci A (1. c. str. 3* 
obr. 1.), dole zahnutou a naplněnou rtutí. Doléváním rtuti do této trubice 
mohlo býti vpraveno do manometru vyčerpaného na Rontgenovo vakuum 
žádoucí její kvantum. Po skončeném plnění byla tato pomocná trubice 
odtavena. Pro nově naplněný manometr nalezena byla korrekce 0-25 mm > 
takže tlakový rozdíl počítá se podle vzorce: 
p = k + 0-25 (16° C), 
kdež k znamená hodnotu odečtenou kathetometrem. 
Výroba kyslíku. 
K výrobě použito bylo elektrolyse ll-4%ního roztoku louhu drasel¬ 
ného (KOH purissimum, Merck) elektrodami platinovými. Měrná část 
systému vymezená kohouty K p a K v zůstala nezměněna (viz obraz) z dří¬ 
vějších prací. Plyn byl vyvíjen ve voltametru U. Kohoutem K 3 vcházel 
do vodorovné trubice T v , kde byl vysoušen fosforpentoxydem, vstupoval 
do trubice T p ze skla těžko tavitelného, která obsahovala na porcelánovém 
člunku platinovanou pemzu, jež zahřát a plynovým kahanem asi na 300° C 
2 ) Dr. V. Posejpal: Užití spektrálního fotometru při interferenčním re¬ 
fraktoru Jaminově. Rozpravy Čes. Akad. II. tř., roč. XXIV, čís. 17, 1915. 
Totéž: Annalen der Physik IV, Bd. 49, 419, 1916. 
XVII. 
