4 
době, když první dávka kyslíku byla odstraněna, uzavřen byl na chvíli 
kohout if 3 , cesta, kudy první kyslík procházel, byla vyčerpána, a pak 
teprve vývoj kyslíku obnoven, a započato bylo s definitivním plněním. 
Ještě i pak byl naplněn celý systém po dvakráte jen na tlak \ atmosféry, 
propláchnut a znovu vyčerpán, a teprve třetí plnění provedeno bylo až 
do tlaku skoro 1 atmosféry. Poslední plnění provedeno asi během 2 hodin 
proudem o intensitě 6—10 ampér. Příprava roztoku dála se tak, že bez¬ 
prostředně před výrobou byla voda předestilována přímo do voltametru U 
a teprve v této vodě byl louh draselný rozpuštěn. Spektroskopická zkouška 
ukázala, že kromě kyslíkových čar není ve spektru stop po jiných plynech. 
Stejná zkouška provedená po skončeném měření (po 2 měsících) ukázala, 
že plyn zůstal stejně čistým. 
Měření a výpočty. 
ds ., , 
Měření poměru provedena byla pro sedm umenšujících se 
tlaků, totiž: p = 699-6, 591-9, 492-7, 360-5, 292-7, 190-9, 89-5 a v každé 
řadě měření opakována desetkráte. Výsledky podává tabulka I. Měření 
ds 
redukována jsou na teplotu 16° C. Z výsledků jest patrno, že hodnota — 
není konstantou, nýbrž vzrůstá se stoupajícím tlakem. Tlaky p jsou vy¬ 
jádřeny v milimetrech rtuti nulstupňové pro intensitu tíže v Praze. 
Redukci jich na intensitu tíže normální provedeme násobíce koeficientem 
1-000412. Výsledky redukce dává tabulka II. 
ds 
dp 
Předpokládejme, že v prvním přiblížení jest závislost poměru 
na tlaku lineární. Pak můžeme psáti 
-fp- = “i + A P- < 3 > 
Konstanty a x a & stanovíme metodou nej menších čtverců, vychá¬ 
zejíce při tom z hodnot korigovaných v tabulce II. Výpočet dává tyto 
výsledky: 
= 0-30721 ± 0-00012, 
P 1 = 0-00000324 ± 0-00000028. 
Vypočítejme užívajíce těchto konstant hodnoty pro 
ds . 
-j- dosazujíce 
dp 
do rovnice (3). Výsledky uvádí tabulka III., kde zároveň jest vypočítána 
diference z/ mezi hodnotou vypočtenou a pozorovanou. Souhlas mezi 
pozorováním a výpočtem je dobrý, chyby z/ nevybočují z mezí středních 
chyb pozorovacích. Lineární závislost vyjadřuje tedy hledanou funkci 
v mezích chyb pozorovacích. V předposledním sloupci tabulky III. jest 
XVII. 
