7 
v ds 
uvedena zároveň hodnota pro tlak 760 mm vypočtená použitím 
konstant cq a 
Této poslední hodnoty použijeme k výpočtu refrakce kyslíku způ- 
cls 
sobem dosud obvyklým, integrací rovnice (2), kde se poměr považuje 
za stálý. Obdržíme: 
(^760 
760 
0 
Na teplotu 0° převedeme výsledek násobíce výrazem (1 + « i), tedy: 
Do této rovnice budeme dosazovati za f-S-) = 0*30967 ± 0 00033 
\ dp J 
X = 0*00054623 mm, L = 494*650 mm, t = 16° C, cc — 0 003673. Dosazením 
obdržíme: 
10 3 4 5 6 . (n — 1) = 275*16 i 0*29 pro tlak 760 mm rtuti normálních, 
10 6 . (n — 1) = 275*27 ± 0*29 pro tlak 760 nim rtuti v Praze. 
Jiná měření dávají tyto výsledky: Koch 3 ) 270*4, Ahrberg 4 ) 270*6, 
Mascart 5 ) 271*2, Cuthbertson 6 ) 271-7, Dulong 7 ) 272*0, Lorenz 8 ) 272*1, Rent- 
schler 9 ) 272*5, Jamin 10 ) 275-0, Biot a Arago 11 ) 280. 
ds ... , 
Dosadme do rovnice (2) za z rovnice (3) a integrujme v mezích 
od 0 do p, píšíce integrál ve tvaru 
(n-l) = Kp(l+pp) (4) 
(tvar Mascartův). Tu jest patrně 
i > 
& 
«i 
3 ) J. Koch, Ann. d. Phys. 17, 658 (1905); Nova Acta Reg. Soc. Ups., ser. 4, 
2 (5), 32 (1909). 
4 ) F. Ahrberg, Diss. Halle (1909). 
5 ) Dle: H. Dufet, Recueil de Données Numeriques. Optique. Paris 1900. 
6 ) C. M. Cuthbertson, Proč. Roy. Soc. (A) 83, 164 (1909). 
7 ) Dulong, Ann. ch. phys. (2), 31, 154, 1826. 
- 8 ) L. Lorenz, Wied. Ann. 11, 70 (1880). 
9 ) H. C. Rentschler, Astroph. Journ, 28, 435 (1908). 
i°) Jamin, C. R. 45, 892, 1857, Ann. ch. phys. (3) 49, 282, 1857; (3) 52, 171, 1858. 
u ) Biot a Arago, Mém. de 1’Acad. 7, 301, 1806. Gilb. Ann. 25, 345, 1807; 
26, 79, 1807. 
XVII. 
