o 
jsem příležitost navštíviti Vysokou a sledovati floristické i rostlinogeo- 
grafické poměry její i jejího okolí a zde uvádím jako malý příspěvek ku 
podrobnému fytogeografickému výzkumu Malých Karpat výsledek svého 
pozorování. — 
Při výstupu na Vysokou z Pezinku přes Cajlu. Kamenná Vrata 
a Babu (639 ní) možno velmi přesně sledovati jednotlivá pásma rostlin- 
ných formací od nížiny až k vrcholkům Malých Karpat. V rovině na¬ 
chází se kulturní pásmo polí, luk, pastvin, zřídka též vinic. S ním 
sousedí na úpatí svahů pásmo vinic, jež sahá nej častěji jen do výšky 
250 m n. m. Nad tímto pásmem setkáváme ses útvarem xero- 
filních křovin, které výše přechází v suchý vysokokmenný 
háj. Ve výši průměrně 450 m n. m. vystřídávají útvar vysokokmenného 
háje b u č i n y. Zmíněné pásmové střídání se útvarů možno sledovati 
po celých Malých Karpatech, místy zřetelněji, místy teprve po uvážení 
vlivu morfologického utváření terrainu. Jest přirozeno, že na svazích ex¬ 
ponovaných k jihu bude nej nižší hranice bukových porostů posunuta 
značně výše, ba mnohdy vůbec bučiny na jižních svazích chybějí, kdežto 
na úklonech k severu bývá bučina daleko více rozšířena na úkor útvarů 
pásem ostatních. Jest přirozeno, že jednotlivé útvary jsou spojeny navzá¬ 
jem přechody, mnohdy velmi nenáhlými, a že v jednotlivých útvarech 
často také činnost člověka a zvířat se uplatnila při změně celkového rázu 
formace. Ale abstrahuj eme-li tyto extrémní případy, můžeme v celých 
Malých Karpatech sledovati střídání se zmíněných pěti pásem. 
Projdeme-li pásmem kultur a vinic, dále pak pásmem xerofilních 
křovin a vysokokmenných hájů, vstoupíme ve výši asi 400 m n. m. na 
Barvínku při výstupu na Vysokou od Cajly do pásma bučin. V těchto 
místech jsou bukové lesy velmi husté, takže postrádají téměř bylinného 
podrostu. Pouze na okrajích vyskytují se druhy, poukazující na bučinu, 
a tam, kde stromy rostou poněkud volněji, nalezneme malé ostrůvky 
neuzavřeného podrostu bučinného. Husté neprosekávané bučiny rozklá¬ 
dají se na Barvínku (436 ní) a na svazích a hřebenech odtud až ku Ka¬ 
menným Vratům, kteráž tvořena jsou skalnatými útesy Tří Jezdců (624 ní) 
a Velkého Modřence (708 ní) — Na úpatí strmých skalnatých útesů ru¬ 
lových tvoří Měli ca unijlora ve volné bučině husté formace, v nichž po¬ 
družně vystupují typy bukové a ojediněle též druhy hájové, jak zastihli 
jsme je na světlinách hustých bučin na Barvínku (na př. Elymus euro- 
paeus, Milium effusum, Carex silvatica, Paris quadrifolia, Polygonatum 
multiflorum, Maianthemum bifoliům, Asarum europaeum, Daphne meze- 
reum, Mercurialis perennis, Dentaria bulbifera, Rubus idaeus, Samcula 
europaea, Salvia glutinosa, Campanula trachelium, Senecio Fuchsii, Pre- 
nanthes purpurea etc.; ojediněle též Carex muricata , Viola silvestris, Ge- 
ranium Robertianum, Oxalis acetosella, Pulmonaria officinalis var. macu- 
lata, Galeobdolon luteum, Asperula odorata, Lactuca muralis etc.); k těmto 
rostlinám druží se některé typy pasekové. 
XXVIII. 
