vyšším vrcholu Malých Karpat, jest zcela určitě původní 
v přímém vztahu s lokalitami na Žihlavníku u Trenčanských Teplic a s lo¬ 
kalitami alpskými, ač od prvé lokality (přes 100 km vzdálené) jest od¬ 
děleno naše stanoviště širokým údolím Váhu a Myjavy, a od alpských 
lokalit (Anninger, přes 90 km vzdálených) širokým údolím dunajským a. 
úvaly řek Litavy a Moravy. 
Z celkového rozšíření druhu Arabis alpina a z rázu jeho lokality 
nutno předpokládati, že jde o velice zajímavý glacialní 
r e 1 i k t, který za doby ledové osadil skály na Vysoké, a od té doby se 
na nich údržeb Představuje nám v květeně Vysoké prvek d e a 1 p i n s k ý. 
Na vrcholu Vysoké a pak dále k západu nalezneme na skalách 
z nejmenovaných druhů ještě Verbascum lychnitis, Carduus nutans, Cyno¬ 
glossum officinale a Artemisia absinthium, z nichž zvláště poslední dva 
druhy nenáleží původní vegetaci skalní. Pod skalkami setkáváme se s hu¬ 
stým porostem druhu Parietaria officinalis , mezi níž vyskýtají se Bra¬ 
chy pódium silvaticum, Arům maculatum, Impatiens noli tangere, Sisym- 
brium strictissimum, které též na skalách není žádnou vzácností, dále 
Hesperis matronalis, Cynoglossum officinale, Lithospermum officinale, Phy- 
salis Alkekengi, Campanula trachelium a se skal seběhlé Vincetoxicum. 
Od skalek jak na sever, tak také k jihu rozkládají se nádherné bu- 
činy, místy s bohatým podrostem, celkem však s podrostem velmi řídkým, 
který však chová řadu velmi zajímavých druhů, z nichž jako příklad 
uvedu pouze rostliny, sbírané v bučinách na jižních svazích Pristodolku 
(585 m); jejich výčet znázorňuje také přibližně výškové nároky jednot¬ 
livých druhů. Do 500 m n. m. vyškytají se na vlhčích místech Polystichum 
aculeatum a Circaea alpina, na sušších pak místech Actaea spicata a V e- 
ronica montana a četné jiné, již dříve jmenované bučinné typy; ve výšce 
od 500 m do 400 m n. m. sledujeme tyto druhy: Carex remota, Melica 
nutans, Lilium martagon, Cephalanthera rubra, Aquilegia vulgaris, Hesperis 
matronalis, Lunaria rediviva, Digitalis ambigua atd. Ještě níže pak na¬ 
lezneme na vlhkých místech v křovinách a na kamenitých vlhkých stráních 
Oryzopsis virescens, Arabis turrita, Geranium phaeum, Aconitum vulparia 
{A. septentrionale KOEL. jsem sám nesbíral, ale uvádí se z těchto míst), 
Astrantia major, Scrophularia vernalis, Atropa belladonna etc.; na sušších 
místech Cephalanthera alba, Epipactis microphylla, Cynoglossum ger- 
manicum, Pulmonaria mollissima etc. Uváděné Siler trilobum jsem ne¬ 
nalezl. — Přirozeně není dobře možno přesně vyměřiti hranice výško¬ 
vého výskytu jednotlivých druhů v podrostu. — Kromě zde uvedených 
rostlin vyškytají se v bučinách od vrcholu Vysoké až ku dolení hranici jejich 
(ca 320 m n. m.), téměř všechny uvedené typy bučinné. 
V nejnižším pásmu přecházejí bukové lesy v nízké křoviny, střídající 
se s útvarem travnatých strání. V rovině u Kuchyně (Konyhy) původních 
útvarů téměř nenalezneme. Většina půdy jest osazena kulturami. 
XXVIII. 
