3 
mezi oběma metodami, takže možno souditi, že by tomu tak bylo též 
u ostatních vývojek. 
Ježto nastává u některých vývojek nápadné urychlení vyvolávání 
za přísady fenosafraninu, dlužno studovati též dobu vyvolávání. Proto 
byly vyvolávány vždy proužky různě dlouho, aby bylo porovnání možné. 
Rovněž přísada různého množství bromidu draselného, jak později uvi¬ 
díme, hraje zde jistou úlohu a proto byla zkoušena i tato. Postup práce 
pro každý druh vývojky byl ten, že se zkoušela vývojka na přísadu feno¬ 
safraninu. Nenastala-li sraženina, přidán fenosafranin v různém množství 
do vývojky a vyvoláváno různě dlouho. Pak přidáváno různě mnoho 
bromidu draselného a rovněž různě dlouho vyvoláváno. Po té byla vždy 
jedna deska koupána v roztoku fenosafraninu 1 : 2000 po dobu 1 min. 
a bez opláchnutí vyvolávána různě dlouho a za různé přísady bromidu 
draselného jako nahoře. Vyvolávání dálo se při bezpečném červeném světle 
a byla odečtena pokaždé doba, za kterou se objevila nej vyšší místa 
stupnice. 
Jako fenosafraninu použito čistého barviva, které pro tyto účely 
zvláště připravuje továrna Hoechstská. Snad bude zajímavo sd.ěliti roz¬ 
pustnost tohoto barviva v dest. vodě, kterou jsem zkoušel, hodlaje při¬ 
pravit! nasycené roztoky. Při teplotě 18° C rozpouští se právě 1 g barviva 
v 500 g vody, takže je možno snadno připraviti si nasycený roztok, který 
se pak rozředí trojnásobným množstvím vody, čímž získáme roztok v praksi 
používaný v poměru 1 : 2000. Zkoušel jsem nejprve, jak dlouho je třeba 
nechati působiti roztok na desku, aby byla patrna změna gradace. Za 
tím účelem byly koupány proužky desek 15, 30, 45 a 60 sec., 2, 3 a 5 min. 
v roztoku fenosafraninu 1 : 2000 a společně s kontrolním proužkem vy¬ 
volány. Ukázalo se, že mezi kontrolní deskou a proužkem koupaným 15 
a 30 sec. je nepatrný rozdíl. Při 45 sec. je již patrnější a dostoupí vrchole 
při koupání 1 min. Je tedy zbytečno ba škodlivo v praksi déle koupati 
desku, ježto jsem pozoroval při desce koupané 5 min. větší závoj než 
při deskách kratčeji koupaných. 
V následujícím popíši výsledky jednotlivých vývojek na gradaci a 
hustotu poukazuje k diagramům na konci, znázorňujícím kvanti¬ 
tativně nejdůležitější rozdíly. Vývojky rozdělil jsem jak obyčejně na dvě 
skupiny: pomalu pracující a rapidní. U každé vývojky udáno příslušné 
složení, vliv bromidu draselného a doba vyvolávání, jakož i zpoždění neb 
zrychlení vyvolávání s fenosafraninem proti vyvolávání normálnímu. Te¬ 
plota, při které bylo pracováno, byla v mezích 15 —17° C, tedy v mezích, 
za jakých se obyčejně pracuje. 
I. Vývojka pyrokatechinová. 
Použito jednak vývojky s potaši pomalu pracující, jednak vývojky 
s hydroxydem sodným dle předpisu Dra E 11 o n a, jež je považována 
XXIX. 
1* 
