10 
výsledek kombinace vývojce metolové než samotné hydrochinonové. Rovněž 
změna v rychlosti vyvolávání je nepatrná a jevící se ve zpoždění jako 
u čistého metolu. Viděti, jako je tomu též při obyčejném vyvolávání, 
že v kombinaci vždy metol převládá, i když je ho tam poměrně velmi 
málo. 
Ku vývojce metolhydrochinonové možno přidati přímo fenosafranin 
aniž by se srážel. Přísada metolu srážení zabraňuje. Vliv na gradaci při 
tomto způsobu je jako při dřívějších vývojkách menší než při metodě 
koupací, celková gradace ovšem měkčí. Rozdíl v rychlosti vyvolávání 
nepatrný. (Viz tab. na str. 8. a 9.) 
Prohlížíme-li nyní výsledky sestavené v předcházející tabulce, vidíme 
především, že u vývojek pomalu pracujících nastává zrychlení vyvolá¬ 
vání, které je největší u glycinu, pak přichází hydrochinon a adurol, pyro- 
galol a posléze pyrokatechin-potaš. Zrychlení je tím větší, čím větší je 
přísada KBr. 
U vývojek rapidních jeví se naproti tomu zpoždění vyvolávání, jež 
je největší u rodinalu a amidolu, dále přichází edinol, metol a metol- 
hydrochinon. Kdybychom srovnávali nyní gradační křivky a hledali 
souvislost mezi rychlostí vyvolávání a gradací, nejeví se žádná přesná 
zákonitost. U vývojek zvolna pracujících souhlasí velikost rozdílů v gra¬ 
daci s velikostí zrychlení vyvolávání. Největší rozdíly jsou u glycinu a 
hydrochinonu, pak pyrogalolu a posléze u pyrokatechinu-potaše. 
Při rapidních vývojkách tvoří rodinal výminku. Dle velikosti zpo¬ 
ždění daly by se očekávati značné změny gradace, čemužvšak není. 
Snad je příčinou toho NaOH, který jev rodinalu jako zásada, neboť 
i pyrokatechin-NaOH neukazuje žádné rozdíly v gradaci. Rovněž gradace 
edinolu neodpovídá jeho zpoždění. Kdyby nebylo amidolu, který má 
největší změny gradace a % největší zpoždění, mohli bychom rapidní vý¬ 
vojky uvésti dle toho, jak zpoždění přibývá. Na prvém místě je metol 
s největší změnou gradace a nej menším zpožděním, dále edinol a rodinal. 
který má největší zpoždění a nej menší rozdíly v gradaci. Amidol tvoří 
pak výminku, což můžeme připustiti, neboť je to jak známo jediná vý¬ 
vojka, která pracuje bez alkali. 
Dle předcházejícího zdá se, že zásada ve vývojce má jistý vztah 
při vyvolávání fenosafraninem, je těŽKO však dosud dělati dohady, jaký 
je její vliv, když neznáme přesně úlohu zásady při vyvolávání obyčejném. 
Ježto je nesporno, že jde při fenosafraninu o zjevy chemické, bylo 
by nutno studovati vztahy barviva fenosafraninu k různým zásadám a 
vývojkám, což je úlohou organické chemie, a není vyloučeno, že by se 
snad tímto způsobem dala vyrobiti látka, která by působila jako desen- 
sibilator a nebyla barvivém jako fenosafranin, což by bylo pro praksi 
velmi výhodné. 
Změnu gradace při vyvolávání nemusíme si vysvětlovati přímým 
působením fenosafraninu, nýbrž pouze tím, že rychlost vyvolávání se 
XXIX. 
