11 
mění. Je ovšem všeobecně známo, že gradace obrazu je tím tvrdší, čím 
déle vyvoláváme a že přísada KBr má zde veliký vliv na gradaci tím, že 
vyvolávání zpomaluje. Urychlí-li se vyvolávání, jako je tomu při feno- 
safraninu, je ovšem gradace měkčí. To platí arci jen pro vývojky po¬ 
malu pracující. U vývojek- rapidních musíme předpokládati jistou změnu 
citlivé látky neb vývojky, poněvadž by, kdyby se jednalo analogicky dle 
vývojek pomalu pracujících, musely by vývojky rapidní, které se zpo¬ 
žďují, dávati gradaci tvrdší, čemuž tak není. Vidíme tedy, že tímto jedno¬ 
duchým způsobem si změnu gradace vysvětliti nedovedeme a že musíme 
předpokládati, že jde o změnu chemickou. 
Tato změna může býti dvojího druhu. Bud se změní citlivá látka, 
aby se vyvolávala jinou gradací. To však není pravděpodobno, neboť 
desensibilatory stává se citlivá látka méně citlivou a je všeobecně známo, 
že čím méně citlivé látky, tím tvrději vyvolávají. Dlužno tedy předpoklá¬ 
dati jinou změnu a sice tu, že nastává chemické působení mezi feno- 
safraninem a vývojkou v tom smyslu, že vývojky vyvolávají měkčeji. 
Resumé. 
Všechny vývojky při vyvolávání fenosafraninem dávají měkčí gra¬ 
daci než při vyvolávání obyčejném. Není zásadního rozdílu mezi metodou 
koupací a metodou vyvolávací za přímé přísady fenosafraninu. Prvá 
metoda však dává význačnější rozdíly v gradaci. Vývojky nechovají se 
všechny stejně. Největší rozdíly ukazují se při hydrochinonu, glycinu a 
amidolu, též u metolu. 
Rychlost vyvolávací se metodou fenosafraninovou mění. Zvolna 
pracující vývojky vyvolávají rychleji, rapidní vývojky pomaleji. Rozdíl 
však je větší u vývojek zvolna pracujících. Změnu gradace nemůžeme 
si vysvětliti jen změnou rychlosti vyvolávání, poněvadž by rapidní vý¬ 
vojky měly dávati gradaci tvrdší, čemuž tak není. Nutno tedy předpoklá¬ 
dati změnu chemickou a sice působení fenosafraninu na vývojku v tom 
smyslu, že vyvolává měkčeji. 
XXIX. 
