2 
poneváč bod x = x 0 v obore 5 móžeme úplné volno voliť, preto k voli 
jednoduchosti volme tento bod tak, aby bolo 
I y% k i x o) I = I °i k I = i 
a vtedy máme 
x 2 n 
5 2 a k h dx 
( 1 ) \y it \ =J = e*- h ’ 1 ;(»,*= 1 . 2 ... 2 ») 
Z tohoto determinantu 2 n-Yio radu tvořme všetky možné mínory 
n-ho radu. Ked číslom v označíme všetky mínory n- ho radu, ktoré patria 
k elementom lubovolne vychytených n stlpov, kde je 
2 n (2 n — 1) . . . (n + 1) 
V== 1.2...n 
a kde je ešte v 2 ^>n 2 , 
vtedy počet všetkých mínorov, ktoré sme v stave tvoriť z determinantu 
| y ik | (i, k = 1.2 . . . 2 n), bude v 2 , poneváč z 2 n stlpov móžeme stlpy 
n -ho radu zase v násobné vychytiť. Takto vychytené determinanty ft-ho 
radu značme 
u jn> 
kde /, x = 1.2 . . . v. 
Tieto v 2 determinant né mínory sú také, že každému mínoru n -ho 
radu zodpovie jemu přidružený minor zase n -ho radu. 2 ) Sebe při¬ 
družené mínory n-ho radu však tak tvoříme, že tých n radov a n stlpov, 
z ktorých máme jedon mínor tvoriť, přesuneme do vrchného rohu lavého 
a to bude mínor Uj H> kde je j, x = o, 1 . 2 ... v — 1, tomuto zodpoveda- 
júci a přidružený mínor však bude v _i_^ a leží v spodnom pravom 
rohu determinantu | y ik | . 
Dia náuky o determinantoch je: 
(2) \u jH \ = \ „-i-x | i (/ . x = 0 . 1.2 . . . v — 1) 
Komponujme mátrixe týchto determinantov so sebou a značme indexné 
čísla i, k, vtedy na základe náuky determinant ov 3 ) máme: 
(u, 
Ale je: 
( 3 ) 
kde 
t k) v-l-k) — dz U iX u X,v-\ UiX Up ~ 1 ~ k ' 
v—í 
2 Í U iX Uy-l-k, X = di,v- 1-k 
1, ked je i — v — 1 — k 
0, ked je i ^ v — 1 — k 
2 ) Vid. Kronecker: Vorlesungen liber die Theorie der Determinanten, str. 19. 
8 ) Kronecker: Vorlesungen atď. str. 329. 
XXXVII. 
