3 
jednoho z klenců pozorujeme jemné vodorovné rýhování. Nákrojek II. 
typu má úklon 135°, nákrojek I. nebo III. typu 145°. 
III. Krystal č. 83. Dauphinéské dvojče 8 X 2-5 cm. Zajímavý jsou 
destičkovité vrostlice kalcitu, místy hluboko se vřezávající do krystalu; 
dvě z nich jsou zvláště dobře vyvinuty, jedna má úklon 141 y 2 °, vrůstá 
do plochy hranolu a měří 3-5 cm zšíři při tloušťce 2 mm\ druhá vrůstá pod 
úhlem 141° rovněž do hranolu a má 2-7 cm i tloušťku 1*8 mm. Tyto dvě 
destičky jsou rovnoběžný ku plochám (10Í1) a (Olíl). V krystalu jest 
ještě několik destičko vitých vrostlic kalcitu, ale drobných, jichž polohu 
nelze přesněji určiti; některé z nich stojí skoro svisle. Místy na nich jest 
vyvinuto rýhování, tvořící kosočtverečnou síťku. Ve vrchní části krystalu 
blízko hrany prismatické pozorujeme dvě plochy přikrojené, jež polohou 
připomínají pravý a levý trapezoedr a tvoří zdánlivou srostlici brazilskou; 
vznikly dotykem s destičkovitým kalcitem z části ještě uchovaným. Ona 
rýhovaná plocha styčná svírá malý úhel s plochou klence. Mimo vrostlé 
vyskytují se i narostlé destičky kalcitové. 
IV. Krystal č. 113 (obr. 4.); měří 9 X 3-5 cm, se vrostlicemi kapal¬ 
nými a plynnými soustředěnými ve spodní části. Dobře vyvinuté ná- 
krojky 3, špatných 7. Všecky tři hlavní nákrojky patří k typu II. a jejich 
úklony jsou 131°, 130° a 132°. 
V. Krystal č. 120 (obr. 5). Dauphinéské dvojče 8x3 cm, s dosti 
mnoho uzavřeninami kapalnými a plynnými, hlavně v nejhořejší a nej do¬ 
lejší části. Hlavních nákrojků jest pět, slabších devět, mezi nimiž některé 
přibližně vertikální. Všechny hlavní nákrojky patří ke II. typu a mají 
úklony 136°, 135°, 137°, 137°, 155°. 
Celkem tedy máme na pěti krystalech pro nákrojky I. typu 5 dat 
v mezích od 141° do 142°; pro II. typ: a) 124°, 125°; b) 130°, 131°, 132°, 
135°, 136°, 137°, 137°; c) 155°; pro III. typ 140°, 140°, 145°. Jak známo, 
jsou u křemene úhly: 
(1011) : (1010) = 141° 47', 
(1121) : (1120) = 155° 33', 
(1122) : (1120) *= 137° 44'. 
Odpovídá tedy úklon kalcitů I. typu (všech pěti exemplářů) úplně úklonu 
mezi klencem a prvořadým prismatem křemene. 
Mezi nákrojky II. typu možno konstatovati skupinu pěti dat 135° až 
137°, blízkých úklonu trigonální bipyramidy (1122) k hranolu (1120); 
kromě toho v jednom případě máme úhel 155° blízký bipyramidě (1121); 
týž úklon pozorován ještě dvakráte na ostatních krystalech. 
Na základě těchto pozorování docházíme k závěru, že mimo docela 
náhodné nákrojky vyskytují se i zákonité a to podle rhomboedrú ( 10\1) 
a (0212), pravděpodobné též podle trigonálních bipyramid (2222) a (1122). 
S tím vůbec souhlasí známé zákonitosti ve srůstu kalcitu s křemenem (nej- 
1 * 
XXXVIII. 
