4 
častější je podle Breithaupta, Dany a j. 4 ) srůst, při němž (01l2) 
kalcitu je rovnoběžno s (ÍOT1) křemene, srůst podle (1121) je vzácnější). 
Pokud se týče otázky původu popsaných zjevů, zcela souhlasím 
s P. Zemjatčenským, jenž vykládá výskyt některých ploch 'pro¬ 
růstáním i narůstáním tabulkovitého vápence na krystaly křemene. Pro názor 
ten svědčí ráz ploch, rýhování, odpovídající štěpným trhlinám vápence, 
a hlavně piítomnost zachovaných ještě destičkovitých vrostlic kalcitu. 
(Srovn. zvi. popis krystalu III.) 
Destičky kalcitové vrůstaly do křemene za vzrůstu jeho krystalů; 
pozdější rozpuštění kalcitu bylo příčinou, že se objevily hluboké zářezy 
a nákrojky. 5 ) Část destiček kalcitových srůstala s křemenem v poloze 
přesně určené, jak vyloženo výše, část v polohách nahodilých. Úplně 
shodné krystaly křišťálu s nákrojky a se skrojenými plochami, jak se zdá, 
vyskytují se i ve Švýcarsku; 6 ) aspoň ve sbírce mineralogického kabinetu 
Donské techniky v Novočerkassku u prof. P. P. Suščinského jsem 
viděl druzy křišťálu 7 ) z údolí Maderanského (v kantonu Uri) s význačnými 
plochami styčnými i s nehojnými nákrojky. G. v o m R a t h, 8 ) jenž popsal 
krystaly ty, praví, že často destičkv kalcitové přeřezávají krystaly křemene, 
při čemž na nich zůstávají otisky štěpnosti vápencové podle tří směrů. 
Co se tkne krystalových tvarů, nebyly nalezeny nové na materiálu 
mnou sebraném (asi 150 kusů), nýbrž jen obyčejné tvary uvedené již 
Frenzelem: (lOll), (Olll), (1121), (5161) a (10Í0). Vyskytují se 
krystaly pravé i levé a též dauphinéská dvojčata; brazilská nebyla zjištěna. 
Uzavřeniny nej obyčejnější jsou kapalné a plynné, v některých 
krystalech též kousky jílovitých břidlic, někdy orientované po plochách 
klencových, a pořídku chlorit. Nálety manganové pozorované Fren¬ 
zelem a mázdry hydroxydu železitého, jež uvádí P r e n d e 1, nebyly 
nalezeny. Většina krystalů je průhledná nebo průsvitná, plochy jejich 
čisté a lesklé. Vše to svědčí, že krystaly mé sbírky pocházejí z jiného nale¬ 
ziště než Prendelovy a Frenzelovy. 
Mineralogický ústav Kijevského polytechnického institutu. 
4 ) E. S. Dana, Amer. Journ. Sc. XII (1876), p. 448. 
6 ) E. S. F e d o r o v (EiKeron. no Teon. h MnHep. Pocc. III. 78) popsal 
rozříznutý krystal křemene z Bogoslovského obvodu na Urale. Podle jeho názoru 
zjev ten se vysvětluje přítomností přehrádky (snad hnědelové) v prostoru, v němž 
se dála krystalisace, a pozdějším jejím rozpuštěním. 
fl ) Srovn. Hintze, Mineralogie I. 1386. 
7 ) Ukázka obdržena od W. Mauchera v Mnichově. 
8 ) V o m Rath, Stzb. niederrhein. Gesellsch. Bonn 1860, 121. 
XXXVIII. 
