4 
takže rovnice naší křivky C bude: 
C == n* 0 1 — n 2 0 2 + 1 = 0. . (19) 
Rovnice průsečné čáry J p s rozhraním, t. j. s rovinou X' Y' se dostane 
obdobně, položíme-li v rovnici J p : Z = 0, a pak třeba X = nsin&, 
Y = n cos 0\ Rovnice bude obdobná rovnici křivky C, jen indexy 2 a 3 
budou zaměněny, a místo <£ (p nastoupí 
Nazveme-li křivku G, bude: 
G = w 4 { íř 33 (a 11 cos 2 tř — 2 a 12 sw O- cos # + ^22 s ^ 2 #) — 
— (<z í3 cos O- — a 2Z sin &) 2 } — 
— n 2 { a 33 + % cos 2 # — 2 a 12 sin 0- cos O* -f- <z 22 s^ 2 0* J + 1 = 0. . (20) 
Připomínám, že G není t. zv. hraniční čára, kterou vidíme v daleko¬ 
hledu jako rozhraní mezi parcielní a totální reflexí. 
Odvodíme ted Potierovu relaci. 
J je reciproká plocha k Fresnelovu ellipsoidu. Čili: úpatnicová plocha 
k J je inversní plochou k Fresn. ellipsoidu. 
Jsou-li x 0 , y 0> z 0 souřad. bodu na J, dostanu příslušný bod úpatni- 
nicové plochy (x v y v z^j jako patu kolmice spuštěné s počátku na rovinu 
tečnou k J v bodě (% y 0 , z 0 ). Délka této kolmice patrně bude 
_ x o + yp Jy 0 + z o Ji 
Pro bod (x Lt y v zj bude: 
V Jx 0 + Jy~ + Jč 0 
... ( 21 ) 
Xl =R y^== -- - — ■.(22,) 
V Jx 0 + Jy 0 + Jz B Jx 0 + Jy 0 + Jz 0 
Obdobně pro y lf z v 
Bod na ploše inversní k této úpatnicové měj souřadnice x , y, z. 
Pak bude: 
x — 
(23,) 
Značme nyní bod na J: {, rj, g, na Fresnel. ellipsoidu X, Y, Z. Platí 
tedy: 
Z = J F h Y = \ J\, Z = \ . (24) 
Odvodím ještě rovnici pro tg s, kde s značí úhel vlnové normály 
s příslušným paprskem. 
Patrno, že to bude úhel mezi průvodiči k sobě příslušných bodů 
na J a na Fresnel. ellipsoidu. 
Tedy 
_ SX + 1 Y + gZ 
\/| 2 + Ti 2 + r 2 . V ^ 2 + Y 2 -j- Z 2 
(25) 
XLII. 
