3 
zda některá z popsaných kyselin abietových a sylvových jest indi¬ 
viduem, určitě charakterisováným; zda možno dalším tříděním popsaných 
kyselin k takovému individuu dospěti; jsou-li popsané kyseliny směsí 
isomerů vzorce C 20 H 30 0 2 nebo obsahují-li také homology C 19 H 28 0 2 . 
Třídění kyselin prováděl jsem opětovnou krystallisací, destillací 
(vakuovou) a destillací methylestherů. Ku charakterisaci použil jsem jako 
hlavní pomůcku stanovení otáčivosti. 
Pravot oči vé kyseliny, které vyloučil jsem z oleje pryskyřicového, 1 ) 
jeví vesměs stejnou rotační dispersi jako křemen a dají se přesně polari- 
sovati sacharimetrem. Tak nalezl jsem pro kyselinu oleosylvovou (pro 
c = 10.): v kruhovém polarimetru s natriovým světlem | oc \ p = + 53-2; 
v sacharimetru Fričově s natriovým světlem | a \ p =-+ 534; s bílým 
světlem | a \ p = + 53-7; + 53T. 
Oproti tomu kyseliny abietové, krystallované z pryskyřice, jeví 
velmi rozdílnou dispersi, 2 ) a mohou se polarisovati jen v kruhovém polari¬ 
metru se světlem sodíkovým. Nalezené hodnoty při určování rotace 
dlouho mi neposkytovaly souhlasné výsledky, až zjistil jsem příčinu v tom, 
že kyseliny abietové ostaveny na vzduchu, jmenovitě pak při sušení na 
100° C, pohlcují kyslík ze vzduchu a při tom rotace silně klesá. 
Tak frakce o | a \ p = — 68-55° po osmihodinném sušení ve vodní 
sušárně přibyla 1,38% a rotace klesla na | a \ p = — 59-0°. Frakce 
o j ol\ p == — 71-75° ostavena po tmě ve volném styku se vzduchem, sušeným 
v rource s chloridem vápenatým, přibyla po 30 dnech o 1,72% na váze 
a jevila pak rotaci jen \<x\ p = — 65-3°. 3 ) Z té příčiny vlhké krystally při 
praeparaci sušeny výhradně ve vakuovém exsikátoru, konečné čisté pro¬ 
dukty v proudu vodíka při 110° C. Vliv absorpce kyslika jeví se ještě 
citelněji při rozborech elementárných; materiál, jmenovitě tekuté esthery, 
mění se pod rukama; práce jest tím značně stižena. 
Příprava kyseliny abietové dle Macha. 
H. Mach způsobem, který dále uvádím, zpracoval mnoho druhů 
americké pryskyřice, vzatých z obchodu, a dospěl vždy s velikým výtěžkem 
(30%) ke kyselině složení C 78-9 H 9-8; bod tání 153—154° C; | a \ p == 
— 66-7°, která další krystallisací z metylnatého alkoholu neměnila vlast¬ 
nosti, a kterou považuje za individuum. Zpracoval jsem pryskyřici typu J ; 4 ) 
x ) Věstník Král. Spol, Nauk 1911. 
2 ) Veliký rozdíl rotační disperse u 2 isomerů pozoroval L. Čugajev (Z. physik. 
Chem. 1911, 76., p. 469) při d. a 1. menthonu. 
3 ) Na značnou absorpci kyslíku při sušení kyseliny abietové poukázal již 
Mály (Liebig. Ann. 1872, 161., p. 115); viz i Fahrion (Z. angew. Chem. 1911, 
p. 1197). 
4 ) Mohu potvrdili z vlastních zkušeností důležité pozorování Machovo, že 
k přípravě kyseliny abietové hodí se pouze pryskyřice typu J nebo K; obvykle pro¬ 
dejná pryskyřice typu F nebo G poskytne jen velmi málo neb žádné kristally. 
I. 
