Měl jsem v úmyslu zmýdelniti jednotlivé frakce estheru a vyloučiti 
příslušné podíly volných kyselin. Tato methoda ukázala se však ne¬ 
vhodnou pro nepatrné výtěžky. Esther jeví podivuhodnou resistenci 
vůči alkaliím. Varem s 10%ním louhem draselnatým nebo s konc. ba¬ 
rytovou vodou ani stopy se ho nerozloží. Alkoholickým draslem se zmý- 
delňuje velmi zvolna. 1 ) 
14,5 g frakce čís. 3. rozpustil jsem za varu v 200 ccm alkoholu, přidal 
5 g pevného KOH a vařil 11 hodin ve vodní lázni se zpětným chladičem. 
Pak oddestillovány dvě třetiny tekutiny a zbytek vylit do vody, sražen 
HC1, sraženina odssáta a promyta horkou vodou. Po třech dnech většinou 
zkrystahovala, načež ještě dvakráte překrystahována z acetonu a získáno 
necelé 2 g nažloutlého produktu, který měl |a| ř = — 70-4° (c = 2-5). 
Čerstvě předestillovaný esther jest velmi viskosní, skoro bezbarvá 
tekutina příjemného zápachu. Na vzduchu silně pohlcuje kyslík a žloutne. 
Destillace pryskyřice ve vakuu. 
P. Levý i Easterfield a Bagley destillovali pryskyřici ve vakuu 
a dešti llát překry stahovali z alkoholu. P. Levý udává bod varu hlavní 
frakce 255—258° C při 13 mm tlaku, bod tání 178° C; Easterfield 
a Bagley bod tání 161—165° C. 
Destilloval jsem 172 g pryskyřice ve vakuu a dostal jsem tyto frakce: 
I. frakce 
60 g 
žlutý výstřelek 
II. „ 
15 g 
223—233° C při 
7 % 
mm tlaku 
III. „ 
32 g 
227—229° C při 
7 
mm 
IV. „ 
30 g 
238—245° C při 
13 
mm 
V. zbytek 
Dvojnásobným překry stahováním dešti llátů z acetonu dostal jsem 
tyto produkty: 
z frakce II.: b. tání 165° C. 
III. : b. tání 173° C | a \ p = — 40-37° 
IV. : b. tání 173° C | a \ p = — 29-40°. 
Velmi nízká rotace při vysokém bodu tání nasvědčuje tomu, že 
při práci vznikly již asi pravotočivé kyseliny, které Bischoff a Nastvogel 
připravili destillací pryskyřice při tlaku 30 mm. V publikacích Levyho 
nenacházím údaj o rotaci kyseliny, jím připravené; dle bodu varu 
(255—258° C při 13 mm tlaku) musila by býti obsažena v mém zbytku 
destillačním, který tvořil však pouze 20% použité pryskyřice. Vzhledem 
k snadnosti, s jakou levotočivé kyseliny abietové při destillaci i ve vakuu 
Ú Číselné výsledky při zmýdelňování obvyklými methodami analytickými 
uveřejnil jsem v Chem. Revue 1912. 
I. 
