1G 
s obtížemi, zmizí úplně — a další rozklad nabývá povahy anaerobnL 
Bylo také v těchto případech dokázáno 0*5—1% i více vodíku. 
Výsledky kontroly anaerobního rozkladu pak byly následující: jako 
plynné produkty seznány vedle kysličníku uhličitého pouze vodík, methan 
nalezen nebyl. Destillací neutrálního roztoku bylo možno zjistiti malé. 
množství aldehydu (zbarvení odbarveného fuchsinového roztoku) a jako 
mastné kyseliny mravenčí, octová a máselná. 
Často se stává, zvláště je-li v roztoku více síranů, že tyto jsou, pravdě¬ 
podobně vodíkem ve stavu zrodu redukovány, čímž vzniká, někdy velice 
značné množství sirovodíku. V těchto případech byl i tento analysován 
a sice prostě absorbcí v jodovém roztoku. Teprve zbytek podroben další 
analyse louhem atd. 
Příklad jedné analysy anaerobního rozkladu budiž zde podán: 
K rozkladu odváženo 5-0 g filtr, papíru 
s 6*2% vody, tedy sušiny .4*69 g; 
zbylo nerozloženo.1-28 g sušiny papíru; 
rozloženo tedy .3-41 g papíru, t. j. 72-71%,, 
Získáno celkem plynu 752-5 ccm, v kvasné baňce bylo absorbováno- 
kysličn. uhličitého 348-5 ccm, v jímací vodě absorb. kysl. uhličit. 637 ccm 
V 752-5 ccm plynu zjištěno 349-5 ccm kysl. uhličit. a 403-0 ccm vodíku.. 
Bylo tedy celkové množství kysl. uhličitého 1335-0 ccm 760 mm/O 0 C. 
Uhličitanu vápenatého bylo neutralisováno 1-22 g, což odpovídá 
270 ccm kysl. uhličitého. 
Připadá tedy na rozklad z papíru 1065 ccm kysl. uhličit., t. j. . . 2-07 g 
Vodíku produkováno. 0-036 g 
Váha plynných zplodin činí .2-106 g 
Mastné kyseliny určeny stejným způsobem jako za aerobiosy; i zde 
dokázána kvalitativně kyselina máselná vykrystallováním barnaté sole 
za tepla. 
Acidita destilláťu byla 20-5 ccm norm. kyseliny. 
Kyseliny mravenčí nalezeno 0-115 g 
Kyseliny octové nalezeno . 0-942 g 
Kyseliny máselné nalezeno . 0-160 g 
1-217 g činila váha mastných kyselin. 
Anaerobní rozklad pak probíhal následovně: za 5—7 dní dostoupil 
maxima, kdy se tvořilo až 17 ccm plynu za 1 hodinu. Tento zpočátku 
byl převahou složen z vodíku, po absorbci kysl. uhličitého však stouplo 
procento tohoto na 35, později až na 45%. Po uplynutí 14. dní až 3 neděl 
se tvořilo již jen málo plynu. 
Jaké množství sirovodíku může vzniknouti, ukazuje následující 
analysa plynu: 
IV. 
