3 
Pleurotomaria (Lophospira) viator Barr. sp. 
Scaevogyra (Versispira) bohemica Barr. sp. 
Lingula Davidsoni Barr. sp. 
Aristocystites bohemie us Barr. sp. 
Trinucléus ornatus Stbg. 
Dalmanites Phillipsi Barr. sp. 
Dalmanites socialis Barr. sp. 
Nálezy těmito jest nade vší pochybnost dokázáno, že břidlice od¬ 
kryté v cihelně na Pernikářce náležejí stupni Dd 4 . 
Křemence, jež před vchodem do cihelny po pravé straně na zá¬ 
padním konci malého porostlého hřbetu jsou v lomu otevřeny, jsou 
úplně totožný s pruhem křemenců, který táhne se celým údolím 
motolským a v četných lomech výborně jest odkryt. Jako křemence tohoto 
pruhu obsahují křemence na Pernikářce četné vložky temných neb 
světlých slídnatých neb jílovitých břidlic oddělujících od sebe jednotlivé 
lavice křemencové a ukazující zhusta na svých vrstevních plochách zbor¬ 
cení neb vlnovité zprohýbání, které zajisté jest původu tektonického. 
Těmito vložkami břidlic a malou poměrně mocností lavic křemencových 
nápadně se liší křemence, jak u Pernikářky, tak i v údolí motolském od 
typických křemenců drabovských, jaké jsou v Praze známy jako kámen 
dlažební na pí. z lomů řevnických. Přes to však hojné vyskytování se 
rourek Skolithusů dokazuje příslušnost těchto vrstev křemencových 
k stupni Dd 2 . Křemence u Pernikářky, jakož i pokračování jejich k zá¬ 
padu na Skalce byly označeny v mapě KREJČÍHO a HELMHACKERx\ 
jako kosovské, Dd 5 , s čímž ovšem po předchozím výkladě souhlasiti nelze. 
Jak ZIMMERT správně uvedl, mají křemence u Pernikářky směr 
S 60 V—J 60 Z a jsou ukloněny pod úhlem 80° k jihu, stejně jako křemence 
údolí motolského (na př. nejblíže na Hřebence). Jsou-li tudíž křemence 
tyto zcela jistě drabovskými (Dd 2 ), pak jest ovšem přirozeno, že břidlice 
Dd 4 odkryté v cihelně nemohou tvořiti jejich podloží. Třeba tudíž hledati 
výklad jiný. 
Po levé straně před vchodem do Pernikářky křemence na den ne¬ 
vystupují, avšak v přímém pokračování jejich k západu nalezneme je 
otevřeny v malém lomu u Klikovky v místech, kde silnice na Bílou Horu 
se zahýbá k SV. 
Mezi tímto prutem křemencovým a hlavním pruhem křemencovým 
údolí motolského, jenž nejblíže od Pernikářky jest odkryt zřetelně na 
Hřebence neb na Budánce, vyvinuty jsou měkké břidlice I)d,Y, které, 
jak v několika výchozech na Hřebence, neb u Plátcnice a v záhybu s'lnice 
u Světa zvířat bylo možno zjistiti, ukazují charakteristický pro okolí 
pražské pro břidlice Dd 4 y roubíkový rozpad i malé kulaté konkrece 
i světlé písčité pecky. Na Hřebence a Vyšince v těsném podloží křemenců 
zapadají, jako tyto, velmi příkře k jihu; avšak u Světa zvířat, t. j. asi v po¬ 
loviční vzdálenosti mezi pruhem křemence na Pernikářce a hlavním kře- 
v. i * 
