6 
KLOUČEK má za to, že konkrece velmi záhy utvrdly, takže při 
hlavním vrásnění vrstev mohly dobře odporovati tlaku vrásněním 
vzbuzenému. Tím si též dobře vysvětlíme, proč zkameněliny v tako¬ 
vých konkrecích obsažené (na př. v Ddjy neb Ee 3 ) bývají velmi doko¬ 
nale zachovány, nebývají do délky neb šířky protaženy tak, jako jest 
to patrno na př. na některých trilotitech z břidlic. Na základě tohoto 
fakta bylo by snad možno případ náš takto vyložiti: 
Antiklinála křemencová přesmyknutá přes břidlice Dd 4 působila 
ohromnou silou na sousední břidlice, které nemohouce vzdorovati tomuto 
tlaku byly z vrásněny a menšími zlomy porušeny. Pevné vápenité 
konkrece však odporovaly tlaku tomu velmi dobře a vzbuzovaly současně 
silný protitlak, jenž podobaje se tlaku hydrostatickému stejnoměrně na 
všecky strany působil na nejbližší vápenité břidlice a je též stejnoměrně 
kol dokola vápenitých konkrecí deformoval. 
Zkameněliny, jež na Pernikářce se vyskytují, bývají skoro vždy 
zkyzovatěny; zvláště to platí o ohromných trsech bryozoí (ZIMMERTOVY 
„úberkopígroBe Konkretionen“?) rodu Trematopora, které bývají 
uprostřed někdy úplně v jednolitou masu pyritovou proměněny. Rovněž 
glabelly a pygidia trilobitů zapadlé po zhynutí těchto tvorů do trsů bryozoí 
jsou úplně proměněny v kyz zachovávajíce nádherně svou povrchovou 
strukturu. Zkoumáme-li výbrusy pořízené z bryozoí, pozorujeme, že 
zkyzovatění jejich pokračuje od povrchu do vnitř; rozkladem odumřelých 
těl měkkých živočichů zapadlých do trsů bryozoí uvolňovaly se látky 
sirné (sirovodík), které přicházejíce ve styk se sloučeninami železa pro 
pásmo Dd 4 tak význačnými dávaly podnět vzniku pyritu. Povrchovým 
větráním, zvi. po delších deštích rozkládá se kyz, při čemž uvolněná kyse¬ 
lina surová rozežírajíc vrstvy břidličné slučuje se s hojně přítomným 
v břidlicích vápencem a tvoří tak recentní sádrovec povlékající v malých 
krystalických hvězdovitých korách nesčetné pukliny a spáry v břidlicích. 
Sádrovec tvoří se velmi rychle a krystaly jeho, zpravidla zdvojčatěné 
podle orthopinakoidu, dosahují někdy velmi značných rozměrů. Tak 
nalezl jsem prorostlici přes dm vysokou dvou jedinců podle polární 
hrany (111) protáhlých se čtyřmi zapuklými úhly. 
Zdá se, že přečetné malé kluzné plochy v břidlicích, pokryté oby¬ 
čejně korou sádrovcovou, nejsou původu jenom tektonického, nýbrž že 
vznikají též recentně účinkem krystalisační síly vzrůstajících krystalků 
sádrovcových. 
Část palaeontologická. 
Vedle zkamenělin v části geologické uvedených, jež mají pro nás 
pouze tu důležitost, že určily správně horizont, vyskytují se na Pernikářce 
velmi hojně zástupcové skupiny Trepostomata čili Monticuli- 
V. 
