6 
10 případy ve 3 bilaterálně, v jednom unilaterálně fascií transversální v čáře 
umbilikospinální, při zevním okraji m. recti a utvořil tu kanálek o průměru 
až 4 mm. Thevenot a Gábou rd považují místo to za praedilekční 
pro kýlu Spigelovu, ač mezi 41 případy sebranými S t ú h m e r e m se tu 
jen 13krát lokalisovala kýla. V našem případě, ač byla kýla původu trau¬ 
matického, přece se lokalisovala na typickém tomto místě. Podobně 
ivMollierově případě kýly posttraumatické a v mnohých jiných byla 
branka na zevním okraji m. recti v čáře umbilikospinální. Kanálek, jímž 
probíhá rámus perforans art. epigastricae inf., mohl by tudíž za vhodných 
okolností dáti přece někdy podnět k vzniku hernie Spigelovy; dle prae- 
parátů přední stěny břišní, zhotovených prof. Weignerem v ústavě prof. 
Janošíka, zdá se tvrzení ono poněkud smělým, ježto prostupují tu jednak 
cévní větévky malého kalibru a jednak prostupují šikmo. 
Pathologicko-anatomickým rozborem hernie .Spigelovy nedocházíme 
k poznatkům, které by nám mohly spolehlivě osvětliti genesi kýly objevu¬ 
jící se na př. u dospělých spontánně, bud po traumatu nějakém, náhle neb 
zvolna. Výklad nemůže se opírati o domněnky při operaci, nýbrž má míti 
za podklad anatomickou studii míst kýlou zpravidla postižených. Vzhledem 
k tomu nastíníme nejdříve historii anatomie kýly Spigelovy a pak srovnáme 
záznamy ty s nálezy našimi, učiněnými na mrtvolách v c. k. českém anato¬ 
mickém ústavě prof. Janošíka. 
Anatomie kýly Spigelovy. 
Sledujeme-li definici hernie Spigelovy po stránce anatomické, mu¬ 
síme jí vytknouti hned předem neurčitost. V Mo llierově případě 
(1877) rozkládala se úzká fibrosní branka hernie Spigelovy na zevním 
okraji m. recti a na rozhraní vnitřní a střední třetiny čáry umbilikospinální. 
Z toho přiřknuta poloha branky hernie Spigelovy v místo přechodu apo- 
neurosy m. transversi abdominis do pochvy m. recti ve výši čáry umbiliko¬ 
spinální. Jiní naproti tomu později (zvláště Konig 1904) nesouhlasili 
s úzkým vymezením lokalisace branky kýlní a tvrdili, že za hernii Spigelovu 
dlužno považovati všechny kýly, které pronikají aponeurotickými vrstvami 
mezi zevním okrajem m. recti a přechodem svaloviny m. transversi v apo- 
neurosu a to jak v okrsku čáry umbilikospinální, tak pod ní neb nad ní. 
Následkem uvedené difference lokalisační třeba se ptáti, co vše může 
vlastně spadati do pojmu hernie Spigelovy, jež má ležeti, jak jméno praví, 
v čáře Spigelově! Nežli zodpovíme uvedenou otázku, zjistíme, co rozumějí 
nynější anatomové čarou Spigelovou a co jí mínil Spigel? V moderních 
učebnicích označuje se čarou semilunární či Spigelovou přechod masité 
části m. transversi v jeho aponeurosu. Víme snad, co měl na mysli Spigel, 
když vyřkl pojem: ,.linea semicircularis“? 
V díle Spigelově, vydaném v Benátkách 1627, dva roky po jeho smrti, 
čteme dle Terriera a Leče na: čára slově semicirkulární dle formy 
ví. 
